# Europeiska unionens L 31/2019

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 31 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 62 årgången1 februari 2019 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 31

Svensk utgåva

Lagstiftning

62 årgången1 februari 2019

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/157 av den 6 november 2018 om ändring av bilaga II till delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 om arbetsprogrammet för en systematisk granskning av alla existerande verksamma ämnen som används i biocidprodukter som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/158 av den 31 januari 2019 om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet metoxifenozid som ett kandidatämne för substitution i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  ) | 21 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/159 av den 31 januari 2019 om införande av slutgiltiga skyddsåtgärder på import av vissa stålprodukter | 27 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/160 av den 24 januari 2019 om ett tillfälligt undantag från de villkor som föreskrivs för certifikatutsäde i rådets direktiv 66/401/EEG och 66/402/EEG
  [delgivet med nr C(2019) 305]

   (
  1
  ) | 75 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/161 av den 31 januari 2019 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2019) 821]

   (
  1
  ) | 77 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/157 av den 6 november 2018 om ändring av bilaga II till delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 om arbetsprogrammet för en systematisk granskning av alla existerande verksamma ämnen som används i biocidprodukter som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/158 av den 31 januari 2019 om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet metoxifenozid som ett kandidatämne för substitution i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  )

1

21

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/159 av den 31 januari 2019 om införande av slutgiltiga skyddsåtgärder på import av vissa stålprodukter

27

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/160 av den 24 januari 2019 om ett tillfälligt undantag från de villkor som föreskrivs för certifikatutsäde i rådets direktiv 66/401/EEG och 66/402/EEG
  [delgivet med nr C(2019) 305]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2019) 305]

1

75

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/161 av den 31 januari 2019 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2019) 821]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2019) 821]

1

77

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2017/2196 av den 24 november 2017 om fastställande av nätföreskrifter för nödsituationer och återuppbyggnad avseende elektricitet ( EUT L 312, 28.11.2017 ) | 108 |
| | * | Rättelse till rådets direktiv (EU) 2018/822 av den 25 maj 2018 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang ( EUT L 139, 5.6.2018 ) | 108 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2017/2196 av den 24 november 2017 om fastställande av nätföreskrifter för nödsituationer och återuppbyggnad avseende elektricitet ( EUT L 312, 28.11.2017 )

( EUT L 312, 28.11.2017 )

108

*

Rättelse till rådets direktiv (EU) 2018/822 av den 25 maj 2018 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang ( EUT L 139, 5.6.2018 )

( EUT L 139, 5.6.2018 )

108

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 1.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 31/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2019/157

av den 6 november 2018

om ändring av bilaga II till delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 om arbetsprogrammet för en systematisk granskning av alla existerande verksamma ämnen som används i biocidprodukter som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 89.1 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga II till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 (2), i dess ändrade lydelse enligt kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/698 (3), fastställs en förteckning över kombinationer av verksamma ämnen och produkttyper som ingick i programmet för granskning av existerande verksamma ämnen i biocidprodukter den 3 februari 2017. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga II till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 (2), i dess ändrade lydelse enligt kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/698 (3), fastställs en förteckning över kombinationer av verksamma ämnen och produkttyper som ingick i programmet för granskning av existerande verksamma ämnen i biocidprodukter den 3 februari 2017.

| (2) | De identiteter för vissa verksamma ämnen i bilaga II som kan genereras in situ har omdefinierats i enlighet med artikel 13 i delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 i syfte att mer exakt ange de verksamma ämnen, med deras prekursor, som för närvarande ingår i arbetsprogrammet för systematisk granskning. |
| --- | --- |

(2)

De identiteter för vissa verksamma ämnen i bilaga II som kan genereras in situ har omdefinierats i enlighet med artikel 13 i delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 i syfte att mer exakt ange de verksamma ämnen, med deras prekursor, som för närvarande ingår i arbetsprogrammet för systematisk granskning.

| (3) | Alla personer som har något intresse kan anmäla en kombination av ett verksamt ämne med dess prekursorer som ännu inte omfattas av den nya identiteten. De kombinationer av ämnen och produkttyper som anmälts i enlighet med artikel 14.1 b och av Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad kemikaliemyndigheten) bedömts uppfylla kraven i artikel 17.2 i delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 bör i enlighet med artikel 18 i den förordningen tas upp i bilaga II till samma förordning. |
| --- | --- |

(3)

Alla personer som har något intresse kan anmäla en kombination av ett verksamt ämne med dess prekursorer som ännu inte omfattas av den nya identiteten. De kombinationer av ämnen och produkttyper som anmälts i enlighet med artikel 14.1 b och av Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad kemikaliemyndigheten) bedömts uppfylla kraven i artikel 17.2 i delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 bör i enlighet med artikel 18 i den förordningen tas upp i bilaga II till samma förordning.

| (4) | Till följd av de deklarationer som mottagits i enlighet med artikel 16.4 i delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 offentliggjorde kemikaliemyndigheten en inbjudan enligt vilken personer med intresse kunde anmäla verksamma ämnen i produkttyp 19 som omfattades av undantaget för livsmedel och foder i artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 (4). De kombinationer av ämnen och produkttyper som anmälts i enlighet med artikel 16.5 och av kemikaliemyndigheten bedömts uppfylla kraven i artikel 17.2 i delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 bör i enlighet med artikel 18 i den förordningen tas upp i bilaga II till samma förordning. |
| --- | --- |

(4)

Till följd av de deklarationer som mottagits i enlighet med artikel 16.4 i delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 offentliggjorde kemikaliemyndigheten en inbjudan enligt vilken personer med intresse kunde anmäla verksamma ämnen i produkttyp 19 som omfattades av undantaget för livsmedel och foder i artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 (4). De kombinationer av ämnen och produkttyper som anmälts i enlighet med artikel 16.5 och av kemikaliemyndigheten bedömts uppfylla kraven i artikel 17.2 i delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 bör i enlighet med artikel 18 i den förordningen tas upp i bilaga II till samma förordning.

| (5) | Det bör anges vilka medlemsstaters behöriga myndigheter som ska vara de utvärderande behöriga myndigheterna för de kombinationer av verksamma ämnen och produkttyper som ska läggas till i bilaga II till delegerad förordning (EU) nr 1062/2014. |
| --- | --- |

(5)

Det bör anges vilka medlemsstaters behöriga myndigheter som ska vara de utvärderande behöriga myndigheterna för de kombinationer av verksamma ämnen och produkttyper som ska läggas till i bilaga II till delegerad förordning (EU) nr 1062/2014.

| (6) | De kombinationer av verksamma ämnen och produkttyper för vilka ett beslut om godkännande eller icke-godkännande har antagits efter den 3 februari 2017 bör inte längre ingå i bilaga II till delegerad förordning (EU) nr 1062/2014. |
| --- | --- |

(6)

De kombinationer av verksamma ämnen och produkttyper för vilka ett beslut om godkännande eller icke-godkännande har antagits efter den 3 februari 2017 bör inte längre ingå i bilaga II till delegerad förordning (EU) nr 1062/2014.

| (7) | För att återspegla den faktiska situationen och av rättssäkerhetsskäl bör det tillhandahållas en förteckning över de kombinationer av verksamma ämnen och produkttyper som ingår i programmet för granskning av existerande verksamma ämnen som används i biocidprodukter den dag då denna förordning antas. |
| --- | --- |

(7)

För att återspegla den faktiska situationen och av rättssäkerhetsskäl bör det tillhandahållas en förteckning över de kombinationer av verksamma ämnen och produkttyper som ingår i programmet för granskning av existerande verksamma ämnen som används i biocidprodukter den dag då denna förordning antas.

| (8) | Delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 ska ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 november 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 av den 4 augusti 2014 om arbetsprogrammet för en systematisk granskning av alla existerande verksamma ämnen som används i biocidprodukter som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/698 av den 3 februari 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 om arbetsprogrammet för en systematisk granskning av alla existerande verksamma ämnen som används i biocidprodukter som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 vad gäller tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (EUT L 103, 19.4.2017, s. 1).

3

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (EUT L 325, 11.12.2007, s. 3).

4

---

BILAGA

”BILAGA II

KOMBINATIONER AV ÄMNEN OCH PRODUKTTYPER SOM INGÅR I GRANSKNINGSPROGRAMMET DEN 6 NOVEMBER 2018

Kombinationer av verksamma ämnen och produkttyper som stöds den 6 november 2018, utom andra nanomaterial än de som uttryckligen anges i posterna 1017 och 1023 och in situ-genererade verksamma ämnen utan uttrycklig hänvisning till den eller de prekursorer som stöds

| Post nummer | Ämnesnamn | Rapporterande medlemsstat | EG-nr | CAS-nr | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 17 | 18 | 19 | 21 | 22 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Formaldehyd | DE | 200-001-8 | 50-00-0 | | x | x | | | | | | | | | | | | | | | x |
| 9 | Bronopol | ES | 200-143-0 | 52-51-7 | | x | | | | x | | | x | | x | x | | | | | | x |
| 36 | Etanol | EL | 200-578-6 | 64-17-5 | x | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 37 | Myrsyra | BE | 200-579-1 | 64-18-6 | | x | x | x | x | x | | | | | x | x | | | | | | |
| 1025 | Permyrsyra som framställs från myrsyra och väteperoxid | BE | | | | x | x | x | x | x | | | | | x | x | | | | | | |
| 43 | Salicylsyra | NL | 200-712-3 | 69-72-7 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 52 | Etylenoxid | NO | 200-849-9 | 75-21-8 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 69 | Glykolsyra | NL | 201-180-5 | 79-14-1 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1026 | Perättiksyra som framställs från tetraacetyletylendiamin (TEAD) och väteperoxid | AT | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1027 | Perättiksyra som framställs från 1,3-diacetyloxipropan-2-yl-acetat och väteperoxid | AT | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1028 | Perättiksyra som framställs från tetraacetyletylendiamin (TEAD) och natriumperboratmonohydrat | AT | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1029 | Perättiksyra som framställs genom perhydrolys av N-acetylkaprolaktam genom väteperoxid i alkalisk miljö | AT | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 71 | L-(+)-mjölksyra | DE | 201-196-2 | 79-33-4 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 79 | (2R,6aS,12aS)-1,2,6,6a,12,12a-hexahydro-2-isopropenyl-8,9-dimetoxikromeno[3,4-b]furo[2,3-h]kromen-6-on (Rotenon) | UK | 201-501-9 | 83-79-4 | | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| 85 | Symklosen | UK | 201-782-8 | 87-90-1 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 92 | Bifenyl-2-ol | ES | 201-993-5 | 90-43-7 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 113 | 3-fenyl-propen-2-al (Kanelaldehyd) | UK | 203-213-9 | 104-55-2 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 117 | Geraniol | FR | 203-377-1 | 106-24-1 | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 122 | Glyoxal | FR | 203-474-9 | 107-22-2 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 133 | Hexa-2,4-diensyra (Sorbinsyra) | DE | 203-768-7 | 110-44-1 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 154 | Klorofen | NO | 204-385-8 | 120-32-1 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 171 | 2-fenoxietanol | UK | 204-589-7 | 122-99-6 | x | x | | x | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 1072 | Koldioxid | FR | 204-696-9 | 124-38-9 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 179 | Koldioxid som framställs genom förbränning av propan, butan eller en blandning av båda | FR | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 180 | Natriumdimetylarsinat (Natriumkakodylat) | PT | 204-708-2 | 124-65-2 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 185 | Tosylkloramidnatrium (Kloramin T) | ES | 204-854-7 | 127-65-1 | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 187 | Kaliumdimetylditiokarbamat | UK | 204-875-1 | 128-03-0 | | | | | | | | | x | | x | x | | | | | | |
| 188 | Natriumdimetylditiokarbamat | UK | 204-876-7 | 128-04-1 | | | | | | | | | x | | x | x | | | | | | |
| 195 | Natrium-2-bifenylat | ES | 205-055-6 | 132-27-4 | | | | x | | x | x | | x | x | | | x | | | | | |
| 206 | Tiram | BE | 205-286-2 | 137-26-8 | | | | | | | | | x | | | | | | | | | |
| 210 | Metamnatrium | BE | 205-293-0 | 137-42-8 | | | | | | | | | x | | x | | | | | | | |
| 227 | 2-tiazol-4-yl-1H-bensoimidazol (Tiabendazol) | ES | 205-725-8 | 148-79-8 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 235 | Diuron | DK | 206-354-4 | 330-54-1 | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | |
| 239 | Cyanamid | DE | 206-992-3 | 420-04-2 | | | x | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 253 | Tetrahydro-3,5-dimetyl-1,3,5-tiadiazin-2-tion (Dazomet) | BE | 208-576-7 | 533-74-4 | | | | | | x | | | | | | x | | | | | | |
| 283 | Terbutryn | SK | 212-950-5 | 886-50-0 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 292 | (1,3,4,5,6,7-hexahydro-1,3-dioxo-2H-isoindol-2-yl)metyl-(1R-trans)-2,2-dimetyl-3-(2-metylprop-1-enyl)cyklopropankarboxylat (d-tetrametrin) | DE | 214-619-0 | 1166-46-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 321 | Monolinuron | UK | 217-129-5 | 1746-81-2 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 330 | N-(3-aminopropyl)-N-dodecylpropan-1,3-diamin (Diamin) | PT | 219-145-8 | 2372-82-9 | | x | x | x | | x | | x | | | x | x | x | | | | | |
| 336 | 2,2′-ditiobis[N-metylbensamid] (DTBMA) | PL | 219-768-5 | 2527-58-4 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 339 | 1,2-bensisotiazol-3(2H)-on (BIT) | ES | 220-120-9 | 2634-33-5 | | x | | | | x | | | x | | x | x | x | | | | | |
| 341 | 2-metyl-2H-isotiazol-3-on (MIT) | SI | 220-239-6 | 2682-20-4 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 346 | Natriumdikloroisocyanurat, dihydrat | UK | 220-767-7 | 51580-86-0 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 345 | Troklosennatrium | UK | 220-767-7 | 2893-78-9 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 348 | Mecetroniumetylsulfat (MES) | PL | 221-106-5 | 3006-10-8 | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 359 | Formaldehyd frisatt från (etylendioxi)dimetanol (reaktionsprodukter av etylenglykol med paraformaldehyd [EGForm]) | PL | 222-720-6 | 3586-55-8 | | x | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 365 | Pyridin-2-tiol-1-oxid, natriumsalt (Natriumpyrition) | SE | 223-296-5 | 3811-73-2 | | x | | | | x | x | | x | x | | | x | | | | | |
| 368 | Metenamin-3-kloroallylklorid (CTAC) | PL | 223-805-0 | 4080-31-3 | | | | | | x | | | | | | x | x | | | | | |
| 377 | 2,2′,2′′-(hexahydro-1,3,5-triazin-1,3,5-triyl)trietanol (HHT) | PL | 225-208-0 | 4719-04-4 | | | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 382 | Tetrahydro-1,3,4,6-tetrakis(hydroximetyl)imidazo[4,5-d]imidazol-2,5(1H,3H)-dion (TMAD) | ES | 226-408-0 | 5395-50-6 | | x | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 392 | Metylenditiocyanat | FR | 228-652-3 | 6317-18-6 | | | | | | | | | | | | x | | | | | | |
| 393 | 1,3-bis(hydroximetyl)-5,5-dimetylimidazolidin-2,4-dion (DMDMH) | PL | 229-222-8 | 6440-58-0 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 397 | Didecyldimetylammoniumklorid (DDAC) | IT | 230-525-2 | 7173-51-5 | x | x | x | x | | x | | | | x | x | x | | | | | | |
| 401 | Silver | SE | 231-131-3 | 7440-22-4 | | x | | x | x | | | | | | x | | | | | | | |
| 1023 | Silver, som ett nanomaterial | SE | 231-131-3 | 7440-22-4 | | x | | x | | | | | x | | | | | | | | | |
| 405 | Svaveldioxid som framställts genom förbränning av svavel | DE | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 424 | Aktivt brom som framställs från natriumbromid och natriumhypoklorit | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1030 | Aktivt brom som framställs från natriumbromid och kalciumhypoklorit | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1031 | Aktivt brom som framställs från natriumbromid och klor | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1032 | Aktivt brom som framställs genom elektrolys av natriumbromid | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1033 | Aktivt brom som framställs från hypobromsyra, urea och bromurea | NL | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1034 | Aktivt brom som framställs från natriumhypobromit, N-bromsulfamat och sulfaminsyra | NL | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 1035 | Aktivt brom som framställs från ozon, bromid av naturligt vatten och natriumbromid | NL | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 434 | Tetrametrin | DE | 231-711-6 | 7696-12-0 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 439 | Väteperoxid | FI | 231-765-0 | 7722-84-1 | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1036 | Väteperoxid frisatt från natriumperkarbonat | FI | | | | x | x | | x | | | | | | | | | | | | | |
| 444 | 7a-etyldihydro-1H,3H,5H-oxazolo[3,4-c]oxazol (EDHO) | PL | 231-810-4 | 7747-35-5 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 450 | Silvernitrat | SE | 231-853-9 | 7761-88-8 | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 453 | Dinatriumperoxodisulfat | PT | 231-892-1 | 7775-27-1 | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 432 | Aktivt klor frisatt från natriumhypoklorit | IT | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 455 | Aktivt klor frisatt från kalciumhypoklorit | IT | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 457 | Aktivt klor frisatt från klor | IT | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 458 | Monokloramin som framställs från ammoniumsulfat och en klorkälla | UK | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1016 | Silverklorid | SE | 232-033-3 | 7783-90-6 | x | x | | | | x | x | | x | | | | | | | | | |
| 473 | Pyretriner och pyretroider | ES | 232-319-8 | 8003-34-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 491 | Klordioxid | DE | 233-162-8 | 10049-04-4 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1037 | Klordioxid som framställs genom elektrolys av natriumklorit | PT | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1038 | Klordioxid som framställs genom surgörning av natriumklorit | PT | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1039 | Klordioxid som framställs genom oxidering av natriumklorit | PT | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1040 | Klordioxid som framställs från natriumklorat och väteperoxid i närvaro av en stark syra | PT | | | | x | | | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1041 | Klordioxid som framställs genom elektrolys av natriumklorid | DE | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1042 | Klordioxid som framställs från natriumklorit, natriumbisulfat och saltsyra | DE | | | | | | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 1043 | Klordioxid som framställs från natriumklorit och natriumbisulfat | DE | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1044 | Klordioxid som framställs från natriumklorit och natriumpersulfat | DE | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 494 | 2,2-dibrom-2-cyanoacetamid (DBNPA) | DK | 233-539-7 | 10222-01-2 | | x | | x | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 501 | Karbendazim | DE | 234-232-0 | 10605-21-7 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 1022 | Aluminiumkloridhydroxid | NL | 234-933-1 | 12042-91-0 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 515 | Bromidaktiverat kloramin (BAC) som framställs från prekursorerna ammoniumbromid och natriumhypoklorit | SE | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 522 | Zinkpyrition | SE | 236-671-3 | 13463-41-7 | | x | | | | x | x | | x | x | | | | | | | x | |
| 524 | Dodecylguanidinmonohydroklorid | ES | 237-030-0 | 13590-97-1 | | | | | | x | | | | | x | | | | | | | |
| 529 | Aktivt brom som framställs från bromklorid | NL | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 531 | (Bensyloxi)metanol | UK | 238-588-8 | 14548-60-8 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 550 | D-glukonsyra, förening med N,N′′-bis(4-klorofenyl)-3,12-diimino-2,4,11,13-tetraazatetradekandiamidin (2:1) (CHDG) | PT | 242-354-0 | 18472-51-0 | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 554 | p-[(dijodometyl)sulfonyl]toluen | UK | 243-468-3 | 20018-09-1 | | | | | | x | x | | x | x | | | | | | | | |
| 559 | (Bensotiazol-2-yltio)metyltiocyanat (TCMTB) | NO | 244-445-0 | 21564-17-0 | | | | | | | | | x | | | x | | | | | | |
| 562 | 2-metyl-4-oxo-3-(prop-2-ynyl)cyklopent-2-en-1-yl 2,2-dimetyl-3-(2-metylprop-1-enyl)cyklopropankarboxylat (Pralletrin) | EL | 245-387-9 | 23031-36-9 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 563 | Kalium-(E,E)-hexa-2,4-dienoat (Kaliumsorbat) | DE | 246-376-1 | 24634-61-5 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 566 | Reaktionsprodukter av paraformaldehyd och 2-hydroxipropylamin (förhållande 1:1) (HPT) | AT | | | | x | | | | x | | | | | x | | x | | | | | |
| 571 | 2-oktyl-2H-isotiazol-3-on (OIT) | UK | 247-761-7 | 26530-20-1 | | | | | | x | x | | x | x | x | | x | | | | | |
| 577 | Dimetyloktadecyl[3-(trimetoxisilyl)propyl]ammoniumklorid | ES | 248-595-8 | 27668-52-6 | | x | | | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 588 | Bromokloro-5,5-dimetylimidazolidin-2,4-dion (BCDMH) | NL | 251-171-5 | 32718-18-6 | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 590 | 3-(4-isopropylfenyl)-1,1-dimetylurea (Isoproturon) | DE | 251-835-4 | 34123-59-6 | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | |
| 597 | 1-[2-(allyloxi)-2-(2,4-diklorofenyl)etyl]-1H-imidazol (Imazalil) | DE | 252-615-0 | 35554-44-0 | | | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 599 | S-[(6-kloro-2-oxooxazolo[4,5-b]pyridin-3(2H)-yl)metyl]-O,O-dimetyltiofosfat (Azametifos) | UK | 252-626-0 | 35575-96-3 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 608 | Dimetyltetradecyl[3-(trimetoxisilyl)propyl]ammoniumklorid | PL | 255-451-8 | 41591-87-1 | | | | | | | | | x | | | | | | | | | |
| 1045 | Olja av citroneukalyptus, hydratiserad, cyklisk | UK | | 1245629-80-4 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1046 | Olja av Cymbopogon winterianus, fraktionerad, hydratiserad, cyklisk | UK | Uppgift saknas | Uppgift saknas | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1047 | Olja av citroneukalyptus och citronellal, hydratiserad, cyklisk | UK | Uppgift saknas | Uppgift saknas | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 609 | 2-hydroxi-α,α,4-trimetylcyclohexanmetanol | UK | 255-953-7 | 42822-86-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 619 | 3-jodo-2-propynylbutylkarbamat (IPBC) | DK | 259-627-5 | 55406-53-6 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 620 | Tetrakis(hydroximetyl)fosfoniumsulfat (2:1) (THPS) | MT | 259-709-0 | 55566-30-8 | | | | | | x | | | | | x | x | | | | | | |
| 648 | 4,5-dikloro-2-oktylisotiazol-3(2H)-on (4,5-dikloro-2-oktyl-2H-isotiazol-3-on (DCOIT)) | NO | 264-843-8 | 64359-81-5 | | | | | | | x | | x | x | x | | | | | | | |
| 656 | Reaktionsprodukter av paraformaldehyd och 2-hydroxipropylamin (förhållande 3:2) (MBO) | AT | | | | x | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 667 | Alkyl(C12-18)dimetylbensylammoniumklorid (ADBAC (C12-18)) | IT | 269-919-4 | 68391-01-5 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 671 | Alkyl(C12-16)dimetylbensylammoniumklorid (ADBAC/BKC (C12-16)) | IT | 270-325-2 | 68424-85-1 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 673 | Didecyldimetylammoniumklorid (DDAC (C8-10)) | IT | 270-331-5 | 68424-95-3 | x | x | x | x | | x | | | | x | x | x | | | | | | |
| 690 | Kvartära ammoniumföreningar, bensyl-C12-18-alkyldimethyl, salter med 1,2-bensisotiazol-3(2H)-on-1,1-dioxid (1:1) (ADBAS) | MT | 273-545-7 | 68989-01-5 | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 691 | Natrium-N-(hydroximetyl)glycinat | AT | 274-357-8 | 70161-44-3 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 692 | Aminer, C10-16-alkyldimetyl, N-oxider | PT | 274-687-2 | 70592-80-2 | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 693 | Pentakaliumbis(peroximonosulfat)bis(sulfat) (KPMS) | SI | 274-778-7 | 70693-62-8 | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 939 | Aktivt klor som framställs genom elektrolys av natriumklorid | SK | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1048 | Aktivt klor frisatt från hypoklorsyra | SK | | | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 1049 | Aktivt klor som framställs från natriumklorid och pentakaliumbis(peroximonosulfat)bis(sulfat) | SI | | | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 1050 | Aktivt klor som framställs genom elektrolys av havsvatten (Natriumklorid) | FR | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 1051 | Aktivt klor som framställs genom elektrolys av magnesiumkloridhexahydrat och kaliumklorid | FR | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1052 | Aktivt klor som framställs genom elektrolys av magnesiumkloridhexahydrat | FR | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1053 | Aktivt klor som framställs genom elektrolys av kaliumklorid | DK | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1054 | Aktivt klor som framställs från natrium-N-klorsulfamat | SI | | | | | | x | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1055 | Aktivt klor som framställs från natriumklorid, pentakaliumbis(peroximonosulfat)bis(sulfat) och sulfaminsyra | SI | | | | x | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1056 | Aktivt klor som framställs genom elektrolys av saltsyra | SI | | | | x | | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 701 | Divätebis[monoperoxiftalato(2-)-O1,OO1]magnesat(2-) (MMPP) | PL | 279-013-0 | 84665-66-7 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1024 | Margosaextrakt från kallpressad olja från kärnor av Azadirachta indica extraherat med superkritisk koldioxid | DE | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 724 | Alkyl(C12-C14)dimetylbensylammoniumklorid (ADBAC (C12-C14)) | IT | 287-089-1 | 85409-22-9 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 725 | Alkyl(C12-C14)dimetyl(etylbensyl)ammoniumklorid (ADEBAC (C12-C14)) | IT | 287-090-7 | 85409-23-0 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 731 | Chrysanthemum cinerariaefolium, extrakt | ES | 289-699-3 | 89997-63-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 1057 | Extrakt av Chrysanthemum cinerariaefolium från öppna och mogna blommor av Tanacetum cinerariifolium, framställt med kolvätelösningsmedel | ES | | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 1058 | Extrakt av Chrysanthemum cinerariaefolium från öppna och mogna blommor av Tanacetum cinerariifolium, framställt med superkritisk koldioxid | ES | | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 744 | Lavendel, Lavandula hybrida, extrakt/lavandinolja | PT | 294-470-6 | 91722-69-9 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 779 | Reaktionsprodukter av glutaminsyra och N-(C12-C14-alkyl)propylendiamin (Glukoprotamin) | DE | 403-950-8 | 164907-72-6 | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 785 | 6-(ftalimido)peroxihexansyra (PAP) | IT | 410-850-8 | 128275-31-0 | x | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 791 | 2-butylbenso[d]isotiazol-3-on (BBIT) | CZ | 420-590-7 | 4299-07-4 | | | | | | x | x | | x | x | | | x | | | | | |
| 792 | Klordioxid som framställs genom surgörning av tetraklordekaoxidkomplex (TCDO) | DE | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 811 | Silvernatriumvätezirkoniumfosfat | SE | 422-570-3 | 265647-11-8 | x | x | | x | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 794 | sek-butyl-2-(2-hydroxietyl)piperidin-1-karboxylat (Icaridin) | DK | 423-210-8 | 119515-38-7 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 797 | cis-1-(3-kloroallyl)-3,5,7-triaza-1-azoniaadamantanklorid (cis CTAC) | PL | 426-020-3 | 51229-78-8 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 813 | Peroxioktansyra | FR | | 33734-57-5 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1014 | Silverzeolit | SE | Uppgift saknas | Uppgift saknas | | x | | x | x | | x | | x | | | | | | | | | |
| 152 | Reaktionsprodukter av 5,5-dimetylhydantoin, 5-etyl-5-metylhydantoin med brom och klor (DCDMH) | NL | Uppgift saknas | Uppgift saknas | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 459 | Reaktionsmassa av titandioxid och silverklorid | SE | Uppgift saknas | Uppgift saknas | x | x | | | | x | x | | x | x | x | | | | | | | |
| 777 | Reaktionsprodukter av 5,5-dimetylhydantoin, 5-etyl-5-metylhydantoin med klor (DCEMH) | NL | Uppgift saknas | Uppgift saknas | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 810 | Silverfosfatglas | SE | Uppgift saknas | 308069-39-8 | | x | | | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 824 | Silverzinkzeolit | SE | Uppgift saknas | 130328-20-0 | | x | | x | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 1013 | Silverkopparzeolit | SE | Uppgift saknas | 130328-19-7 | | x | | x | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 1017 | Silver adsorberat på kiseldioxid (som ett nanomaterial i form av ett stabilt aggregat med primära partiklar i nanoskala) | SE | Uppgift saknas | Uppgift saknas | | | | | | | | | x | | | | | | | | | |
| 854 | (RS)-3-allyl-2-metyl-4-oxocyklopent-2-enyl-(1R,3R;1R,3S)-2,2-dimetyl-3-(2-metylprop-1-enyl)cyklopropankarboxylat (blandning av 4 isomerer: 1R trans, 1R:1R trans, 1S:1R cis, 1R:1R cis, 1S 4:4:1:1) (d-Alletrin) | DE | Växtskyddsmedel | 231937-89-6 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 855 | (RS)-3-allyl-2-metyl-4-oxocyklopent-2-enyl-(1R,3R)-2,2-dimetyl-3-(2-metylprop-1-enyl)cyklopropankarboxylat (blandning av 2 isomerer: 1R trans:1R/S endast 1:3) (Esbiotrin) | DE | Växtskyddsmedel | 260359-57-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 843 | 4-bromo-2-(4-klorofenyl)-1-etoximetyl-5-trifluorometylpyrrol-3-karbonitril (Klorfenapyr) | PT | Växtskyddsmedel | 122453-73-0 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 859 | Polymer av N-metylmetanamin (Einecs-nr 204-697-4) med (klorometyl)oxiran (Einecs-nr 203-439-8)/Polymer kvartär ammoniumklorid (PQ Polymer) | HU | Polymer | 25988-97-0 | | x | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 868 | Polyhexametylenbiguanidhydroklorid med ett genomsnittligt antalsmedelvärde för molekylmassa (Mn) på 1 415 och en genomsnittlig polydispersitet (PDI) på 4,7 (PHMB(1415;4,7)) | FR | Polymer | 32289-58-0 och 1802181-67-4 | | | x | | | | | | x | | x | | | | | | | |
| 869 | Poly(oxi-1,2-etandiyl),.alfa.-[2-(didecylmetylammonio)etyl]-.omega.-hydroxi-, propanoat (salt) (Bardap 26) | IT | Polymer | 94667-33-1 | | x | | x | | | | | | x | | | | | | | | |
| 872 | N-Didecyl-N-dipolyetoxiammoniumborat/Didecylpolyoxetylammoniumborat (Polymerisk betain) | EL | Polymer | 214710-34-6 | | | | | | | | x | | | | | | | | | | |
| 1059 | Oleoresin av Capsicum

  Extrakt och deras fysikaliskt modifierade derivat. Det är en produkt som kan innehålla hartssyror och deras estrar, terpener och oxidations- eller polymerisationsprodukter av dessa terpener. (Capsicum frutescens, Solanaceae) | BE | Uppgift saknas | 8023-77-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1060 | Capsicum annuum, extrakt
  Extrakt och deras fysikaliskt modifierade derivat, t.ex. tinkturer, concreter, absoluter, eteriska oljor, oleoresiner, terpener, terpenfria fraktioner, destillat eller restprodukter, erhållna från Capsicum annuum, Solanaceae. | BE | 283-403-6 | 84625-29-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1061 | Reaktionsmassa av (6E)-N-(4-hydroxi-3-metoxi-2-metylfenyl)-8-metylnon-6-enamid och N-(4-hydroxi-3-metoxi-2-metylfenyl)-8-metylnonanamid | BE | Uppgift saknas | Uppgift saknas | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1062 | D-fruktos | AT | 200-333-3 | 57-48-7 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1063 | Honung | AT | | 8028-66-8 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1064 | Malt, extrakt
  Extrakt och deras fysikaliskt modifierade derivat, t.ex. tinkturer, concreter, absoluter, eteriska oljor, oleoresiner, terpener, terpenfria fraktioner, destillat eller restprodukter, erhållna från Hordeum, Gramineae | AT | 232-310-9 | 8002-48-0 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1065 | Vinäger
  (livsmedelskvalitet, innehållande högst 10 % ättiksyra) | AT | Uppgift saknas | 8028-52-2 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1066 | Ost | AT | Uppgift saknas | Uppgift saknas | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1067 | Äggpulver | NL | Uppgift saknas | Uppgift saknas | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1068 | Saccharomyces cerevisiae | NL | Uppgift saknas | 68876-77-7 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1069 | Koncentrerad äppelsaft | NL | Uppgift saknas | Uppgift saknas | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1070 | Apelsin, söt, extrakt
  Extrakt och deras fysikaliskt modifierade derivat, t.ex. tinkturer, concreter, absoluter, eteriska oljor, oleoresiner, terpener, terpenfria fraktioner, destillat eller restprodukter, erhållna från Citrus sinensis, Rutaceae | CH | 232-433-8 | 8028-48-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1071 | Vitlök, extrakt
  Extrakt och deras fysikaliskt modifierade derivat, t.ex. tinkturer, concreter, absoluter, eteriska oljor, oleoresiner, terpener, terpenfria fraktioner, destillat eller restprodukter, erhållna från Allium sativum, Liliaceae | AT | 232-371-1 | 8008-99-9 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |

Post nummer

Ämnesnamn

Rapporterande medlemsstat

EG-nr

CAS-nr

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

17

18

19

21

22

1

Formaldehyd

DE

200-001-8

50-00-0

x

x

x

9

Bronopol

ES

200-143-0

52-51-7

x

x

x

x

x

x

36

Etanol

EL

200-578-6

64-17-5

x

x

x

37

Myrsyra

BE

200-579-1

64-18-6

x

x

x

x

x

x

x

1025

Permyrsyra som framställs från myrsyra och väteperoxid

BE

x

x

x

x

x

x

x

43

Salicylsyra

NL

200-712-3

69-72-7

x

x

x

52

Etylenoxid

NO

200-849-9

75-21-8

x

69

Glykolsyra

NL

201-180-5

79-14-1

x

x

x

1026

Perättiksyra som framställs från tetraacetyletylendiamin (TEAD) och väteperoxid

AT

x

1027

Perättiksyra som framställs från 1,3-diacetyloxipropan-2-yl-acetat och väteperoxid

AT

x

x

1028

Perättiksyra som framställs från tetraacetyletylendiamin (TEAD) och natriumperboratmonohydrat

AT

x

1029

Perättiksyra som framställs genom perhydrolys av N-acetylkaprolaktam genom väteperoxid i alkalisk miljö

AT

x

71

L-(+)-mjölksyra

DE

201-196-2

79-33-4

x

79

(2R,6aS,12aS)-1,2,6,6a,12,12a-hexahydro-2-isopropenyl-8,9-dimetoxikromeno[3,4-b]furo[2,3-h]kromen-6-on (Rotenon)

UK

201-501-9

83-79-4

x

85

Symklosen

UK

201-782-8

87-90-1

x

x

x

x

x

x

92

Bifenyl-2-ol

ES

201-993-5

90-43-7

x

x

x

113

3-fenyl-propen-2-al (Kanelaldehyd)

UK

203-213-9

104-55-2

x

117

Geraniol

FR

203-377-1

106-24-1

x

x

122

Glyoxal

FR

203-474-9

107-22-2

x

x

x

133

Hexa-2,4-diensyra (Sorbinsyra)

DE

203-768-7

110-44-1

x

154

Klorofen

NO

204-385-8

120-32-1

x

171

2-fenoxietanol

UK

204-589-7

122-99-6

x

x

x

x

x

1072

Koldioxid

FR

204-696-9

124-38-9

x

179

Koldioxid som framställs genom förbränning av propan, butan eller en blandning av båda

FR

x

180

Natriumdimetylarsinat (Natriumkakodylat)

PT

204-708-2

124-65-2

x

185

Tosylkloramidnatrium (Kloramin T)

ES

204-854-7

127-65-1

x

x

x

x

187

Kaliumdimetylditiokarbamat

UK

204-875-1

128-03-0

x

x

x

188

Natriumdimetylditiokarbamat

UK

204-876-7

128-04-1

x

x

x

195

Natrium-2-bifenylat

ES

205-055-6

132-27-4

x

x

x

x

x

x

206

Tiram

BE

205-286-2

137-26-8

x

210

Metamnatrium

BE

205-293-0

137-42-8

x

x

227

2-tiazol-4-yl-1H-bensoimidazol (Tiabendazol)

ES

205-725-8

148-79-8

x

x

x

235

Diuron

DK

206-354-4

330-54-1

x

x

239

Cyanamid

DE

206-992-3

420-04-2

x

x

253

Tetrahydro-3,5-dimetyl-1,3,5-tiadiazin-2-tion (Dazomet)

BE

208-576-7

533-74-4

x

x

283

Terbutryn

SK

212-950-5

886-50-0

x

x

x

292

(1,3,4,5,6,7-hexahydro-1,3-dioxo-2H-isoindol-2-yl)metyl-(1R-trans)-2,2-dimetyl-3-(2-metylprop-1-enyl)cyklopropankarboxylat (d-tetrametrin)

DE

214-619-0

1166-46-7

x

321

Monolinuron

UK

217-129-5

1746-81-2

x

330

N-(3-aminopropyl)-N-dodecylpropan-1,3-diamin (Diamin)

PT

219-145-8

2372-82-9

x

x

x

x

x

x

x

x

336

2,2′-ditiobis[N-metylbensamid] (DTBMA)

PL

219-768-5

2527-58-4

x

339

1,2-bensisotiazol-3(2H)-on (BIT)

ES

220-120-9

2634-33-5

x

x

x

x

x

x

341

2-metyl-2H-isotiazol-3-on (MIT)

SI

220-239-6

2682-20-4

x

346

Natriumdikloroisocyanurat, dihydrat

UK

220-767-7

51580-86-0

x

x

x

x

x

x

345

Troklosennatrium

UK

220-767-7

2893-78-9

x

x

x

x

x

x

348

Mecetroniumetylsulfat (MES)

PL

221-106-5

3006-10-8

x

359

Formaldehyd frisatt från (etylendioxi)dimetanol (reaktionsprodukter av etylenglykol med paraformaldehyd [EGForm])

PL

222-720-6

3586-55-8

x

x

x

x

x

365

Pyridin-2-tiol-1-oxid, natriumsalt (Natriumpyrition)

SE

223-296-5

3811-73-2

x

x

x

x

x

x

368

Metenamin-3-kloroallylklorid (CTAC)

PL

223-805-0

4080-31-3

x

x

x

377

2,2′,2′′-(hexahydro-1,3,5-triazin-1,3,5-triyl)trietanol (HHT)

PL

225-208-0

4719-04-4

x

x

x

x

382

Tetrahydro-1,3,4,6-tetrakis(hydroximetyl)imidazo[4,5-d]imidazol-2,5(1H,3H)-dion (TMAD)

ES

226-408-0

5395-50-6

x

x

x

x

x

392

Metylenditiocyanat

FR

228-652-3

6317-18-6

x

393

1,3-bis(hydroximetyl)-5,5-dimetylimidazolidin-2,4-dion (DMDMH)

PL

229-222-8

6440-58-0

x

x

397

Didecyldimetylammoniumklorid (DDAC)

IT

230-525-2

7173-51-5

x

x

x

x

x

x

x

x

401

Silver

SE

231-131-3

7440-22-4

x

x

x

x

1023

Silver, som ett nanomaterial

SE

231-131-3

7440-22-4

x

x

x

405

Svaveldioxid som framställts genom förbränning av svavel

DE

x

424

Aktivt brom som framställs från natriumbromid och natriumhypoklorit

NL

x

x

x

1030

Aktivt brom som framställs från natriumbromid och kalciumhypoklorit

NL

x

x

x

1031

Aktivt brom som framställs från natriumbromid och klor

NL

x

x

x

1032

Aktivt brom som framställs genom elektrolys av natriumbromid

NL

x

x

x

1033

Aktivt brom som framställs från hypobromsyra, urea och bromurea

NL

x

x

1034

Aktivt brom som framställs från natriumhypobromit, N-bromsulfamat och sulfaminsyra

NL

x

1035

Aktivt brom som framställs från ozon, bromid av naturligt vatten och natriumbromid

NL

x

434

Tetrametrin

DE

231-711-6

7696-12-0

x

439

Väteperoxid

FI

231-765-0

7722-84-1

x

x

1036

Väteperoxid frisatt från natriumperkarbonat

FI

x

x

x

444

7a-etyldihydro-1H,3H,5H-oxazolo[3,4-c]oxazol (EDHO)

PL

231-810-4

7747-35-5

x

x

450

Silvernitrat

SE

231-853-9

7761-88-8

x

453

Dinatriumperoxodisulfat

PT

231-892-1

7775-27-1

x

432

Aktivt klor frisatt från natriumhypoklorit

IT

x

x

455

Aktivt klor frisatt från kalciumhypoklorit

IT

x

457

Aktivt klor frisatt från klor

IT

x

458

Monokloramin som framställs från ammoniumsulfat och en klorkälla

UK

x

x

1016

Silverklorid

SE

232-033-3

7783-90-6

x

x

x

x

x

473

Pyretriner och pyretroider

ES

232-319-8

8003-34-7

x

x

491

Klordioxid

DE

233-162-8

10049-04-4

x

x

x

x

x

x

1037

Klordioxid som framställs genom elektrolys av natriumklorit

PT

x

x

x

x

x

x

1038

Klordioxid som framställs genom surgörning av natriumklorit

PT

x

x

x

x

x

x

1039

Klordioxid som framställs genom oxidering av natriumklorit

PT

x

x

x

x

x

x

1040

Klordioxid som framställs från natriumklorat och väteperoxid i närvaro av en stark syra

PT

x

x

x

x

1041

Klordioxid som framställs genom elektrolys av natriumklorid

DE

x

x

x

x

x

x

1042

Klordioxid som framställs från natriumklorit, natriumbisulfat och saltsyra

DE

x

x

1043

Klordioxid som framställs från natriumklorit och natriumbisulfat

DE

x

x

x

x

x

x

1044

Klordioxid som framställs från natriumklorit och natriumpersulfat

DE

x

x

x

x

x

x

494

2,2-dibrom-2-cyanoacetamid (DBNPA)

DK

233-539-7

10222-01-2

x

x

x

x

x

x

501

Karbendazim

DE

234-232-0

10605-21-7

x

x

x

1022

Aluminiumkloridhydroxid

NL

234-933-1

12042-91-0

x

515

Bromidaktiverat kloramin (BAC) som framställs från prekursorerna ammoniumbromid och natriumhypoklorit

SE

x

x

522

Zinkpyrition

SE

236-671-3

13463-41-7

x

x

x

x

x

x

524

Dodecylguanidinmonohydroklorid

ES

237-030-0

13590-97-1

x

x

529

Aktivt brom som framställs från bromklorid

NL

x

531

(Bensyloxi)metanol

UK

238-588-8

14548-60-8

x

x

550

D-glukonsyra, förening med N,N′′-bis(4-klorofenyl)-3,12-diimino-2,4,11,13-tetraazatetradekandiamidin (2:1) (CHDG)

PT

242-354-0

18472-51-0

x

x

x

554

p-[(dijodometyl)sulfonyl]toluen

UK

243-468-3

20018-09-1

x

x

x

x

559

(Bensotiazol-2-yltio)metyltiocyanat (TCMTB)

NO

244-445-0

21564-17-0

x

x

562

2-metyl-4-oxo-3-(prop-2-ynyl)cyklopent-2-en-1-yl 2,2-dimetyl-3-(2-metylprop-1-enyl)cyklopropankarboxylat (Pralletrin)

EL

245-387-9

23031-36-9

x

563

Kalium-(E,E)-hexa-2,4-dienoat (Kaliumsorbat)

DE

246-376-1

24634-61-5

x

566

Reaktionsprodukter av paraformaldehyd och 2-hydroxipropylamin (förhållande 1:1) (HPT)

AT

x

x

x

x

571

2-oktyl-2H-isotiazol-3-on (OIT)

UK

247-761-7

26530-20-1

x

x

x

x

x

x

577

Dimetyloktadecyl[3-(trimetoxisilyl)propyl]ammoniumklorid

ES

248-595-8

27668-52-6

x

x

x

588

Bromokloro-5,5-dimetylimidazolidin-2,4-dion (BCDMH)

NL

251-171-5

32718-18-6

x

x

x

590

3-(4-isopropylfenyl)-1,1-dimetylurea (Isoproturon)

DE

251-835-4

34123-59-6

x

x

597

1-[2-(allyloxi)-2-(2,4-diklorofenyl)etyl]-1H-imidazol (Imazalil)

DE

252-615-0

35554-44-0

x

599

S-[(6-kloro-2-oxooxazolo[4,5-b]pyridin-3(2H)-yl)metyl]-O,O-dimetyltiofosfat (Azametifos)

UK

252-626-0

35575-96-3

x

608

Dimetyltetradecyl[3-(trimetoxisilyl)propyl]ammoniumklorid

PL

255-451-8

41591-87-1

x

1045

Olja av citroneukalyptus, hydratiserad, cyklisk

UK

1245629-80-4

x

1046

Olja av Cymbopogon winterianus, fraktionerad, hydratiserad, cyklisk

UK

Uppgift saknas

Uppgift saknas

x

1047

Olja av citroneukalyptus och citronellal, hydratiserad, cyklisk

UK

Uppgift saknas

Uppgift saknas

x

609

2-hydroxi-α,α,4-trimetylcyclohexanmetanol

UK

255-953-7

42822-86-6

x

619

3-jodo-2-propynylbutylkarbamat (IPBC)

DK

259-627-5

55406-53-6

x

x

x

620

Tetrakis(hydroximetyl)fosfoniumsulfat (2:1) (THPS)

MT

259-709-0

55566-30-8

x

x

x

648

4,5-dikloro-2-oktylisotiazol-3(2H)-on (4,5-dikloro-2-oktyl-2H-isotiazol-3-on (DCOIT))

NO

264-843-8

64359-81-5

x

x

x

x

656

Reaktionsprodukter av paraformaldehyd och 2-hydroxipropylamin (förhållande 3:2) (MBO)

AT

x

x

x

x

x

667

Alkyl(C12-18)dimetylbensylammoniumklorid (ADBAC (C12-18))

IT

269-919-4

68391-01-5

x

x

x

x

x

x

x

x

671

Alkyl(C12-16)dimetylbensylammoniumklorid (ADBAC/BKC (C12-16))

IT

270-325-2

68424-85-1

x

x

x

x

x

x

x

x

673

Didecyldimetylammoniumklorid (DDAC (C8-10))

IT

270-331-5

68424-95-3

x

x

x

x

x

x

x

x

690

Kvartära ammoniumföreningar, bensyl-C12-18-alkyldimethyl, salter med 1,2-bensisotiazol-3(2H)-on-1,1-dioxid (1:1) (ADBAS)

MT

273-545-7

68989-01-5

x

x

691

Natrium-N-(hydroximetyl)glycinat

AT

274-357-8

70161-44-3

x

692

Aminer, C10-16-alkyldimetyl, N-oxider

PT

274-687-2

70592-80-2

x

693

Pentakaliumbis(peroximonosulfat)bis(sulfat) (KPMS)

SI

274-778-7

70693-62-8

x

x

x

x

939

Aktivt klor som framställs genom elektrolys av natriumklorid

SK

x

x

x

x

x

x

1048

Aktivt klor frisatt från hypoklorsyra

SK

x

x

x

x

1049

Aktivt klor som framställs från natriumklorid och pentakaliumbis(peroximonosulfat)bis(sulfat)

SI

x

x

x

x

1050

Aktivt klor som framställs genom elektrolys av havsvatten (Natriumklorid)

FR

x

1051

Aktivt klor som framställs genom elektrolys av magnesiumkloridhexahydrat och kaliumklorid

FR

x

1052

Aktivt klor som framställs genom elektrolys av magnesiumkloridhexahydrat

FR

x

1053

Aktivt klor som framställs genom elektrolys av kaliumklorid

DK

x

x

1054

Aktivt klor som framställs från natrium-N-klorsulfamat

SI

x

x

x

1055

Aktivt klor som framställs från natriumklorid, pentakaliumbis(peroximonosulfat)bis(sulfat) och sulfaminsyra

SI

x

x

1056

Aktivt klor som framställs genom elektrolys av saltsyra

SI

x

x

x

701

Divätebis[monoperoxiftalato(2-)-O1,OO1]magnesat(2-) (MMPP)

PL

279-013-0

84665-66-7

x

1024

Margosaextrakt från kallpressad olja från kärnor av Azadirachta indica extraherat med superkritisk koldioxid

DE

x

724

Alkyl(C12-C14)dimetylbensylammoniumklorid (ADBAC (C12-C14))

IT

287-089-1

85409-22-9

x

x

x

x

x

x

x

x

725

Alkyl(C12-C14)dimetyl(etylbensyl)ammoniumklorid (ADEBAC (C12-C14))

IT

287-090-7

85409-23-0

x

x

x

x

x

x

x

x

731

Chrysanthemum cinerariaefolium, extrakt

ES

289-699-3

89997-63-7

x

1057

Extrakt av Chrysanthemum cinerariaefolium från öppna och mogna blommor av Tanacetum cinerariifolium, framställt med kolvätelösningsmedel

ES

x

x

1058

Extrakt av Chrysanthemum cinerariaefolium från öppna och mogna blommor av Tanacetum cinerariifolium, framställt med superkritisk koldioxid

ES

x

x

744

Lavendel, Lavandula hybrida, extrakt/lavandinolja

PT

294-470-6

91722-69-9

x

779

Reaktionsprodukter av glutaminsyra och N-(C12-C14-alkyl)propylendiamin (Glukoprotamin)

DE

403-950-8

164907-72-6

x

x

785

6-(ftalimido)peroxihexansyra (PAP)

IT

410-850-8

128275-31-0

x

x

791

2-butylbenso[d]isotiazol-3-on (BBIT)

CZ

420-590-7

4299-07-4

x

x

x

x

x

792

Klordioxid som framställs genom surgörning av tetraklordekaoxidkomplex (TCDO)

DE

x

x

811

Silvernatriumvätezirkoniumfosfat

SE

422-570-3

265647-11-8

x

x

x

x

x

794

sek-butyl-2-(2-hydroxietyl)piperidin-1-karboxylat (Icaridin)

DK

423-210-8

119515-38-7

x

797

cis-1-(3-kloroallyl)-3,5,7-triaza-1-azoniaadamantanklorid (cis CTAC)

PL

426-020-3

51229-78-8

x

x

813

Peroxioktansyra

FR

33734-57-5

x

x

x

1014

Silverzeolit

SE

Uppgift saknas

Uppgift saknas

x

x

x

x

x

152

Reaktionsprodukter av 5,5-dimetylhydantoin, 5-etyl-5-metylhydantoin med brom och klor (DCDMH)

NL

Uppgift saknas

Uppgift saknas

x

459

Reaktionsmassa av titandioxid och silverklorid

SE

Uppgift saknas

Uppgift saknas

x

x

x

x

x

x

x

777

Reaktionsprodukter av 5,5-dimetylhydantoin, 5-etyl-5-metylhydantoin med klor (DCEMH)

NL

Uppgift saknas

Uppgift saknas

x

810

Silverfosfatglas

SE

Uppgift saknas

308069-39-8

x

x

x

824

Silverzinkzeolit

SE

Uppgift saknas

130328-20-0

x

x

x

x

1013

Silverkopparzeolit

SE

Uppgift saknas

130328-19-7

x

x

x

x

1017

Silver adsorberat på kiseldioxid (som ett nanomaterial i form av ett stabilt aggregat med primära partiklar i nanoskala)

SE

Uppgift saknas

Uppgift saknas

x

854

(RS)-3-allyl-2-metyl-4-oxocyklopent-2-enyl-(1R,3R;1R,3S)-2,2-dimetyl-3-(2-metylprop-1-enyl)cyklopropankarboxylat (blandning av 4 isomerer: 1R trans, 1R:1R trans, 1S:1R cis, 1R:1R cis, 1S 4:4:1:1) (d-Alletrin)

DE

Växtskyddsmedel

231937-89-6

x

855

(RS)-3-allyl-2-metyl-4-oxocyklopent-2-enyl-(1R,3R)-2,2-dimetyl-3-(2-metylprop-1-enyl)cyklopropankarboxylat (blandning av 2 isomerer: 1R trans:1R/S endast 1:3) (Esbiotrin)

DE

Växtskyddsmedel

260359-57-7

x

843

4-bromo-2-(4-klorofenyl)-1-etoximetyl-5-trifluorometylpyrrol-3-karbonitril (Klorfenapyr)

PT

Växtskyddsmedel

122453-73-0

x

859

Polymer av N-metylmetanamin (Einecs-nr 204-697-4) med (klorometyl)oxiran (Einecs-nr 203-439-8)/Polymer kvartär ammoniumklorid (PQ Polymer)

HU

Polymer

25988-97-0

x

x

868

Polyhexametylenbiguanidhydroklorid med ett genomsnittligt antalsmedelvärde för molekylmassa (Mn) på 1 415 och en genomsnittlig polydispersitet (PDI) på 4,7 (PHMB(1415;4,7))

FR

Polymer

32289-58-0 och 1802181-67-4

x

x

x

869

Poly(oxi-1,2-etandiyl),.alfa.-[2-(didecylmetylammonio)etyl]-.omega.-hydroxi-, propanoat (salt) (Bardap 26)

IT

Polymer

94667-33-1

x

x

x

872

N-Didecyl-N-dipolyetoxiammoniumborat/Didecylpolyoxetylammoniumborat (Polymerisk betain)

EL

Polymer

214710-34-6

x

1059

Oleoresin av Capsicum

Extrakt och deras fysikaliskt modifierade derivat. Det är en produkt som kan innehålla hartssyror och deras estrar, terpener och oxidations- eller polymerisationsprodukter av dessa terpener. (Capsicum frutescens, Solanaceae)

BE

Uppgift saknas

8023-77-6

x

1060

Capsicum annuum, extrakt

Extrakt och deras fysikaliskt modifierade derivat, t.ex. tinkturer, concreter, absoluter, eteriska oljor, oleoresiner, terpener, terpenfria fraktioner, destillat eller restprodukter, erhållna från Capsicum annuum, Solanaceae.

BE

283-403-6

84625-29-6

x

1061

Reaktionsmassa av (6E)-N-(4-hydroxi-3-metoxi-2-metylfenyl)-8-metylnon-6-enamid och N-(4-hydroxi-3-metoxi-2-metylfenyl)-8-metylnonanamid

BE

Uppgift saknas

Uppgift saknas

x

1062

D-fruktos

AT

200-333-3

57-48-7

x

1063

Honung

AT

8028-66-8

x

1064

Malt, extrakt

Extrakt och deras fysikaliskt modifierade derivat, t.ex. tinkturer, concreter, absoluter, eteriska oljor, oleoresiner, terpener, terpenfria fraktioner, destillat eller restprodukter, erhållna från Hordeum, Gramineae

AT

232-310-9

8002-48-0

x

1065

Vinäger

(livsmedelskvalitet, innehållande högst 10 % ättiksyra)

AT

Uppgift saknas

8028-52-2

x

1066

Ost

AT

Uppgift saknas

Uppgift saknas

x

1067

Äggpulver

NL

Uppgift saknas

Uppgift saknas

x

1068

Saccharomyces cerevisiae

NL

Uppgift saknas

68876-77-7

x

1069

Koncentrerad äppelsaft

NL

Uppgift saknas

Uppgift saknas

x

1070

Apelsin, söt, extrakt

Extrakt och deras fysikaliskt modifierade derivat, t.ex. tinkturer, concreter, absoluter, eteriska oljor, oleoresiner, terpener, terpenfria fraktioner, destillat eller restprodukter, erhållna från Citrus sinensis, Rutaceae

CH

232-433-8

8028-48-6

x

1071

Vitlök, extrakt

Extrakt och deras fysikaliskt modifierade derivat, t.ex. tinkturer, concreter, absoluter, eteriska oljor, oleoresiner, terpener, terpenfria fraktioner, destillat eller restprodukter, erhållna från Allium sativum, Liliaceae

AT

232-371-1

8008-99-9

x

---

| 1.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 31/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 31/21

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/158

av den 31 januari 2019

om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet metoxifenozid som ett kandidatämne för substitution i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 24 jämförd med artikel 20.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens direktiv 2005/3/EG (2) togs metoxifenozid upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3). |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens direktiv 2005/3/EG (2) togs metoxifenozid upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3).

| (2) | Verksamma ämnen som har tagits upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och de förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Verksamma ämnen som har tagits upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och de förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4).

| (3) | Godkännandet av det verksamma ämnet metoxifenozid enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 31 juli 2019. |
| --- | --- |

(3)

Godkännandet av det verksamma ämnet metoxifenozid enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 31 juli 2019.

| (4) | En ansökan om förnyelse av godkännandet av metoxifenozid lämnades in i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (5) inom den tidsfrist som föreskrivs i den artikeln. |
| --- | --- |

(4)

En ansökan om förnyelse av godkännandet av metoxifenozid lämnades in i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (5) inom den tidsfrist som föreskrivs i den artikeln.

| (5) | Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig. |
| --- | --- |

(5)

Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig.

| (6) | Den rapporterande medlemsstaten sammanställde en förnyad bedömningsrapport i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade den till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 4 augusti 2016. |
| --- | --- |

(6)

Den rapporterande medlemsstaten sammanställde en förnyad bedömningsrapport i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade den till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 4 augusti 2016.

| (7) | Myndigheten skickade den förnyade bedömningsrapporten till sökanden och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Myndigheten gjorde även den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

(7)

Myndigheten skickade den förnyade bedömningsrapporten till sökanden och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Myndigheten gjorde även den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten.

| (8) | Den 10 augusti 2017 meddelade myndigheten kommissionen sina slutsatser (6) om huruvida metoxifenozid kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Kommissionen lade fram utkastet till rapport om förnyelse av metoxifenozid för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 25 maj 2018. |
| --- | --- |

(8)

Den 10 augusti 2017 meddelade myndigheten kommissionen sina slutsatser (6) om huruvida metoxifenozid kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Kommissionen lade fram utkastet till rapport om förnyelse av metoxifenozid för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 25 maj 2018.

| (9) | När det gäller de nya kriterierna för fastställande av hormonstörande egenskaper som infördes genom kommissionens förordning (EU) 2018/605 (7), som började tillämpas den 10 november 2018, drar myndigheten slutsatsen att det är högst osannolikt att metoxifenozid är ett hormonstörande ämne med östrogena, androgena och steroidogena effekter. Dessutom tyder tillgängliga belägg (test på groddjursmetamorfos) på att det är osannolikt att metoxifenozid är ett hormonstörande ämne som påverkar sköldkörteln. Kommissionen anser därför att metoxifenozid inte kan anses ha hormonstörande egenskaper. |
| --- | --- |

(9)

När det gäller de nya kriterierna för fastställande av hormonstörande egenskaper som infördes genom kommissionens förordning (EU) 2018/605 (7), som började tillämpas den 10 november 2018, drar myndigheten slutsatsen att det är högst osannolikt att metoxifenozid är ett hormonstörande ämne med östrogena, androgena och steroidogena effekter. Dessutom tyder tillgängliga belägg (test på groddjursmetamorfos) på att det är osannolikt att metoxifenozid är ett hormonstörande ämne som påverkar sköldkörteln. Kommissionen anser därför att metoxifenozid inte kan anses ha hormonstörande egenskaper.

| (10) | Sökanden gavs möjlighet att lämna synpunkter på utkastet till rapport om förnyelse. |
| --- | --- |

(10)

Sökanden gavs möjlighet att lämna synpunkter på utkastet till rapport om förnyelse.

| (11) | Det har konstaterats att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller metoxifenozid. Godkännandet av metoxifenozid bör därför förnyas. |
| --- | --- |

(11)

Det har konstaterats att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller metoxifenozid. Godkännandet av metoxifenozid bör därför förnyas.

| (12) | Riskbedömningen i samband med förnyelsen av godkännandet av metoxifenozid bygger på ett begränsat antal representativa användningsområden, vilka dock inte begränsar de användningsområden för vilka växtskyddsmedel som innehåller metoxifenozid får godkännas. Begränsningen till användning endast som insekticid bör därför strykas. |
| --- | --- |

(12)

Riskbedömningen i samband med förnyelsen av godkännandet av metoxifenozid bygger på ett begränsat antal representativa användningsområden, vilka dock inte begränsar de användningsområden för vilka växtskyddsmedel som innehåller metoxifenozid får godkännas. Begränsningen till användning endast som insekticid bör därför strykas.

| (13) | Kommissionen anser dock att metoxifenozid är ett kandidatämne för substitution enligt artikel 24 i förordning (EG) nr 1107/2009. Metoxifenozid är ett persistent och toxiskt ämne enligt punkt 3.7.2.1 respektive 3.7.2.3 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, eftersom halveringstiden i mark och vatten är längre än 120 dagar och nolleffektkoncentrationen vid långvarig exponering för sötvattensorganismer är mindre än 0,01 mg/l. Metoxifenozid uppfyller därför villkoret i punkt 4 andra strecksatsen i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen anser dock att metoxifenozid är ett kandidatämne för substitution enligt artikel 24 i förordning (EG) nr 1107/2009. Metoxifenozid är ett persistent och toxiskt ämne enligt punkt 3.7.2.1 respektive 3.7.2.3 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, eftersom halveringstiden i mark och vatten är längre än 120 dagar och nolleffektkoncentrationen vid långvarig exponering för sötvattensorganismer är mindre än 0,01 mg/l. Metoxifenozid uppfyller därför villkoret i punkt 4 andra strecksatsen i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009.

| (14) | Godkännandet av metoxifenozid som ett kandidatämne för substitution enligt artikel 24 i förordning (EG) nr 1107/2009 för därför förnyas. |
| --- | --- |

(14)

Godkännandet av metoxifenozid som ett kandidatämne för substitution enligt artikel 24 i förordning (EG) nr 1107/2009 för därför förnyas.

| (15) | I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor och restriktioner. Framför allt bör användningen av växtskyddsmedel innehållande metoxifenozid begränsas till växthus för att minimera grundvattnets och icke-målorganismers exponering samt ytterligare bekräftande uppgifter begäras. |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor och restriktioner. Framför allt bör användningen av växtskyddsmedel innehållande metoxifenozid begränsas till växthus för att minimera grundvattnets och icke-målorganismers exponering samt ytterligare bekräftande uppgifter begäras.

| (16) | Även om det på grundval av den tillgängliga vetenskapliga information som sammanfattats i myndighetens slutsats är rimligt att anta att det är högst osannolikt att metoxifenozid har hormonstörande egenskaper, bör sökanden, i syfte att öka tilltron till denna slutsats, i enlighet med punkt 2.2 b i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, lämna en uppdaterad bedömning av den information som lämnats in och, i tillämpliga fall, kompletterande uppgifter för att bekräfta avsaknaden av hormonstörande effekter på sköldkörteln. |
| --- | --- |

(16)

Även om det på grundval av den tillgängliga vetenskapliga information som sammanfattats i myndighetens slutsats är rimligt att anta att det är högst osannolikt att metoxifenozid har hormonstörande egenskaper, bör sökanden, i syfte att öka tilltron till denna slutsats, i enlighet med punkt 2.2 b i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, lämna en uppdaterad bedömning av den information som lämnats in och, i tillämpliga fall, kompletterande uppgifter för att bekräfta avsaknaden av hormonstörande effekter på sköldkörteln.

| (17) | Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(17)

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (18) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/917 (8) förlängdes godkännandeperioden för metoxifenozid till den 31 juli 2019 så att förnyelseförfarandet hinner slutföras innan godkännandet för ämnet löper ut. Eftersom ett beslut om förnyelse har fattats innan den förlängda godkännandeperioden löper ut bör den här förordningen tillämpas från och med den 1 april 2019. |
| --- | --- |

(18)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/917 (8) förlängdes godkännandeperioden för metoxifenozid till den 31 juli 2019 så att förnyelseförfarandet hinner slutföras innan godkännandet för ämnet löper ut. Eftersom ett beslut om förnyelse har fattats innan den förlängda godkännandeperioden löper ut bör den här förordningen tillämpas från och med den 1 april 2019.

| (19) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(19)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet som ett kandidatämne för substitution

Godkännandet av det verksamma ämnet metoxifenozid som ett kandidatämne för substitution förnyas enligt bilaga I.

Artikel 2

Ändringar av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Ikraftträdande och tillämpningsdatum

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 april 2019.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 31 januari 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2005/3/EG av den 19 januari 2005 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa imazosulfuron, laminarin, metoxifenozid och S-metolaklor som verksamma ämnen (EUT L 20, 22.1.2005, s. 19).

2

(3)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 252, 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  
  EFSA Journal, vol. 15(2017):9, artikelnr 4978.

6

EFSA Journal

(7)  Kommissionens förordning (EU) 2018/605 av den 19 april 2018 om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 genom angivande av vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper (EUT L 101, 20.4.2018, s. 33).

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/917 av den 27 juni 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, beflubutamid, benalaxyl, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoxinil, kaptan, karvon, klorprofam, cyazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, dikvat, etefon, etoprofos, etoxazol, famoxadon, fenamidon, fenamifos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, Gliocladium catenulatum stam: J1446, isoxaflutol, metalaxyl-M, metiokarb, metoxifenozid, metribuzin, milbemektin, oxasulfuron, Paecilomyces lilacinus stam: 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, propamokarb, protiokonazol, pymetrozin och S-metolaklor (EUT L 163, 28.6.2018, s. 13).

8

Gliocladium catenulatum

Paecilomyces lilacinus

---

BILAGA I

| Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Metoxifenozid
  CAS-nr 161050-58-4
  CIPAC-nr 656 | N-tert-butyl-N′-(3-metoxi-o-toluoyl)-3,5-xylohydrazid | ≥ 970 g/kg
  Följande föroreningar får inte överstiga följande nivåer i den tekniska produkten: | Tert-butylhydrazin < 0,001 g/kg |

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

Metoxifenozid

CAS-nr 161050-58-4

CIPAC-nr 656

N-tert-butyl-N′-(3-metoxi-o-toluoyl)-3,5-xylohydrazid

≥ 970 g/kg

Följande föroreningar får inte överstiga följande nivåer i den tekniska produkten:

Tert-butylhydrazin < 0,001 g/kg

| | RH-116267 < 2 g/kg |
| --- | --- |

RH-116267 < 2 g/kg

1 april 2019

31 mars 2026

Får godkännas endast för användning i växthus.

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om metoxifenozid, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

| — | Skyddet av grundvattnet när ämnet används i områden med känsliga mark- och/eller klimatförhållanden. |
| --- | --- |

—

Skyddet av grundvattnet när ämnet används i områden med känsliga mark- och/eller klimatförhållanden.

| — | Risken för ackumulering i marken. |
| --- | --- |

—

Risken för ackumulering i marken.

| — | Skyddet av leddjur som inte är målarter samt sediment- och vattenlevande organismer. |
| --- | --- |

—

Skyddet av leddjur som inte är målarter samt sediment- och vattenlevande organismer.

Villkoren för godkännande ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

Sökanden ska inkomma med bekräftande uppgifter till kommissionen, medlemsstaterna och myndigheten om följande:

| 1. | En jämförande in vitro-metabolismstudie av metoxifenozid senast den 1 april 2020. |
| --- | --- |

1.

En jämförande in vitro-metabolismstudie av metoxifenozid senast den 1 april 2020.

| 2. | Effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten när ytvatten och grundvatten används som dricksvatten, inom två år efter antagandet av en vägledning om utvärdering av effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten. |
| --- | --- |

2.

Effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten när ytvatten och grundvatten används som dricksvatten, inom två år efter antagandet av en vägledning om utvärdering av effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten.

Sökanden ska även lämna en uppdaterad bedömning av den information som lämnats in och, i tillämpliga fall, kompletterande uppgifter för att bekräfta avsaknaden av hormonstörande effekter på sköldkörteln i enlighet med punkterna 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, ändrad genom kommissionens förordning (EU) 2018/605 (2) , senast den 1 februari 2021.

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

(2)  Kommissionens förordning (EU) 2018/605 av den 19 april 2018 om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 genom angivande av vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper (EUT L 101, 20.4.2018, s. 33).

---

BILAGA II

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I del A ska post 96 om metoxifenozid utgå. |
| --- | --- |

1.

I del A ska post 96 om metoxifenozid utgå.

| 2. | I del E ska följande post läggas till:











  Nr | Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”11 | Metoxifenozid
  CAS-nr 161050-58-4
  CIPAC-nr 656 | N-tert-butyl-N′-(3-metoxi-o-toluoyl)-3,5-xylohydrazid | ≥ 970 g/kg
  Följande föroreningar får inte överstiga följande nivåer i den tekniska produkten: | Tert-butylhydrazin < 0,001 g/kg |

2.

I del E ska följande post läggas till:

Nr

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

”11

Metoxifenozid

CAS-nr 161050-58-4

CIPAC-nr 656

N-tert-butyl-N′-(3-metoxi-o-toluoyl)-3,5-xylohydrazid

≥ 970 g/kg

Följande föroreningar får inte överstiga följande nivåer i den tekniska produkten:

Tert-butylhydrazin < 0,001 g/kg

| | RH-116267 < 2 g/kg |
| --- | --- |

RH-116267 < 2 g/kg

1 april 2019

31 mars 2026

Får godkännas endast för användning i växthus.

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om metoxifenozid, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

| — | Skyddet av grundvattnet när ämnet används i områden med känsliga mark- och/eller klimatförhållanden. |
| --- | --- |

—

Skyddet av grundvattnet när ämnet används i områden med känsliga mark- och/eller klimatförhållanden.

| — | Risken för ackumulering i marken. |
| --- | --- |

—

Risken för ackumulering i marken.

| — | Skyddet av leddjur som inte är målarter samt sediment- och vattenlevande organismer. |
| --- | --- |

—

Skyddet av leddjur som inte är målarter samt sediment- och vattenlevande organismer.

Villkoren för godkännande ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

Sökanden ska inkomma med bekräftande uppgifter till kommissionen, medlemsstaterna och myndigheten om följande:

| 1. | En jämförande in vitro-metabolismstudie av metoxifenozid senast den 1 april 2020. |
| --- | --- |

1.

En jämförande in vitro-metabolismstudie av metoxifenozid senast den 1 april 2020.

| 2. | Effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten när ytvatten och grundvatten används som dricksvatten, inom två år efter antagandet av en vägledning om utvärdering av effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten. |
| --- | --- |

2.

Effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten när ytvatten och grundvatten används som dricksvatten, inom två år efter antagandet av en vägledning om utvärdering av effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten.

Sökanden ska även lämna en uppdaterad bedömning av den information som lämnats in och, i tillämpliga fall, kompletterande uppgifter för att bekräfta avsaknaden av hormonstörande effekter på sköldkörteln i enlighet med punkterna 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, ändrad genom kommissionens förordning (EU) 2018/605 (2), senast den 1 februari 2021.

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

(2)  Kommissionens förordning (EU) 2018/605 av den 19 april 2018 om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 genom angivande av vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper (EUT L 101, 20.4.2018, s. 33).”

---

| 1.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 31/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 31/27

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/159

av den 31 januari 2019

om införande av slutgiltiga skyddsåtgärder på import av vissa stålprodukter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/478 av den 11 mars 2015 om gemensamma importregler (1), särskilt artikel 16,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 av den 29 april 2015 om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer (2), särskilt artikel 13, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Provisoriska åtgärder

Provisoriska åtgärder

| (1) | Den 18 juli 2018 infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1013 (3) provisoriska skyddsåtgärder på import av vissa stålprodukter (nedan kallad förordningen om provisoriska skyddsåtgärder). |
| --- | --- |

(1)

Den 18 juli 2018 infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1013 (3) provisoriska skyddsåtgärder på import av vissa stålprodukter (nedan kallad förordningen om provisoriska skyddsåtgärder).

3

förordningen om provisoriska skyddsåtgärder

| (2) | Undersökningen inleddes av kommissionen på eget initiativ den 26 mars 2018 (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) (4) avseende 26 olika stålproduktkategorier, i enlighet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/478 och artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755. |
| --- | --- |

(2)

Undersökningen inleddes av kommissionen på eget initiativ den 26 mars 2018 (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) (4) avseende 26 olika stålproduktkategorier, i enlighet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/478 och artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755.

tillkännagivandet om inledande

4

| (3) | Den 28 juni 2018 utvidgade kommissionen skyddsåtgärdsundersökningen till att omfatta två ytterligare produktkategorier (nedan kallat tillkännagivande om utvidgning) (5). |
| --- | --- |

(3)

Den 28 juni 2018 utvidgade kommissionen skyddsåtgärdsundersökningen till att omfatta två ytterligare produktkategorier (nedan kallat tillkännagivande om utvidgning) (5).

tillkännagivande om utvidgning

5

| (4) | Såsom nämns i skäl 20 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder omfattade undersökningen perioden 2013–2017 (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(4)

Såsom nämns i skäl 20 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder omfattade undersökningen perioden 2013–2017 (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

skadeundersökningsperioden

1.2   Korrekt förfarande

Korrekt förfarande

| (5) | Kommissionen mottog 452 svar på frågeformuläret från berörda parter inom ramen för denna undersökning. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen mottog 452 svar på frågeformuläret från berörda parter inom ramen för denna undersökning.

| (6) | Kommissionen har också mottagit ett stort antal skriftliga synpunkter på slutsatserna i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder från unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer, användare, organisationer och myndigheter i tredjeländer. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har också mottagit ett stort antal skriftliga synpunkter på slutsatserna i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder från unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer, användare, organisationer och myndigheter i tredjeländer.

| (7) | Efter införandet av de provisoriska åtgärderna åtog sig kommissionen att mer ingående undersöka den information (inbegripet de senaste uppgifterna) som lämnats av unionstillverkarna för det slutliga fastställandet. Med tanke på det stora antalet samarbetsvilliga unionstillverkare var det i praktiken omöjligt att genomföra kontrollbesök på plats hos varje enskild unionstillverkare. Följaktligen har kommissionen valt att kontrollera uppgifternas kvalitet och tillförlitlighet genom att kontrollera ett urval av tillverkare som täcker en tillräckligt stor produktionsvolym och så många som möjligt av de produktkategorier som är föremål för undersökning. På grundval av detta, kontrollerade kommissionen frågeformulärsvar på plats hos tio unionstillverkare som svarade för över 15 % av den totala försäljningen i unionen under 2017 av den undersökta produkten. |
| --- | --- |

(7)

Efter införandet av de provisoriska åtgärderna åtog sig kommissionen att mer ingående undersöka den information (inbegripet de senaste uppgifterna) som lämnats av unionstillverkarna för det slutliga fastställandet. Med tanke på det stora antalet samarbetsvilliga unionstillverkare var det i praktiken omöjligt att genomföra kontrollbesök på plats hos varje enskild unionstillverkare. Följaktligen har kommissionen valt att kontrollera uppgifternas kvalitet och tillförlitlighet genom att kontrollera ett urval av tillverkare som täcker en tillräckligt stor produktionsvolym och så många som möjligt av de produktkategorier som är föremål för undersökning. På grundval av detta, kontrollerade kommissionen frågeformulärsvar på plats hos tio unionstillverkare som svarade för över 15 % av den totala försäljningen i unionen under 2017 av den undersökta produkten.

| (8) | Mellan juni och september 2018 genomfördes dessutom kontrollbesök på plats hos följande unionstillverkare:






  — | ArcelorMittal Poland SA, Polen. |
| --- | --- | --- |

(8)

Mellan juni och september 2018 genomfördes dessutom kontrollbesök på plats hos följande unionstillverkare:

—

ArcelorMittal Poland SA, Polen.

| — | Compañía Española de Laminación, S.L (CELSA), Spanien. |
| --- | --- |

—

Compañía Española de Laminación, S.L (CELSA), Spanien.

| — | Mannesmann Precision Tubes GmbH, (Salzgitter Group), Tyskland. |
| --- | --- |

—

Mannesmann Precision Tubes GmbH, (Salzgitter Group), Tyskland.

| — | Mannesmann Stainless Tubes GmbH, (Salzgitter Group), Tyskland. |
| --- | --- |

—

Mannesmann Stainless Tubes GmbH, (Salzgitter Group), Tyskland.

| — | Marcegaglia Carbon Steel Spa, Italien. |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Carbon Steel Spa, Italien.

| — | Marcegaglia Specialties Spa, Italien. |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Specialties Spa, Italien.

| — | Riva Stahl GmbH, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Riva Stahl GmbH, Tyskland.

| — | SIJ Acroni d.o.o., Slovenien. |
| --- | --- |

—

SIJ Acroni d.o.o., Slovenien.

| — | U. S. Steel Košice, s.r.o., Slovakien. |
| --- | --- |

—

U. S. Steel Košice, s.r.o., Slovakien.

| — | Ugitech SA, Frankrike. |
| --- | --- |

—

Ugitech SA, Frankrike.

| (9) | För att erhålla de senaste uppgifterna för sitt slutliga fastställande anmodade kommissionen den 7 september 2018 unionstillverkarnas intresseorganisationer att lämna uppdaterade uppgifter om de undersökta produktkategorierna. |
| --- | --- |

(9)

För att erhålla de senaste uppgifterna för sitt slutliga fastställande anmodade kommissionen den 7 september 2018 unionstillverkarnas intresseorganisationer att lämna uppdaterade uppgifter om de undersökta produktkategorierna.

| (10) | I enlighet med artikel 5 i förordning (EU) 2015/478 och artikel 3 i förordning (EU) 2015/755 beviljades alla berörda parter som begärt att bli hörda inom den fastställda tidsfristen ett sådant hörande. Den 12, 13 och 14 september och den 1 oktober 2018 anordnade kommissionen 93 individuella höranden, under vilka 150 berörda parter lämnade synpunkter. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 5 i förordning (EU) 2015/478 och artikel 3 i förordning (EU) 2015/755 beviljades alla berörda parter som begärt att bli hörda inom den fastställda tidsfristen ett sådant hörande. Den 12, 13 och 14 september och den 1 oktober 2018 anordnade kommissionen 93 individuella höranden, under vilka 150 berörda parter lämnade synpunkter.

| (11) | De synpunkter som lämnats av de berörda parterna inom den fastställda tidsfristen, skriftligen eller muntligen vid förhandlingen, övervägdes vederbörligen och togs i beaktande där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(11)

De synpunkter som lämnats av de berörda parterna inom den fastställda tidsfristen, skriftligen eller muntligen vid förhandlingen, övervägdes vederbörligen och togs i beaktande där så var lämpligt.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN ELLER DIREKT KONKURRERANDE PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN ELLER DIREKT KONKURRERANDE PRODUKT

| (12) | Den produkt som berörs är vissa stålprodukter som tillhör de 28 stålproduktkategorier som definieras i tillkännagivandet om inledande, ändrat genom meddelandet om förlängning, tillsammans. Dessa produktkategorier som omfattas av Förenta staternas tulltaxebestämmelser enligt Section 232 i US Trade Expansion Act från 1962 (nedan kallade åtgärder enligt Section 232). |
| --- | --- |

(12)

Den produkt som berörs är vissa stålprodukter som tillhör de 28 stålproduktkategorier som definieras i tillkännagivandet om inledande, ändrat genom meddelandet om förlängning, tillsammans. Dessa produktkategorier som omfattas av Förenta staternas tulltaxebestämmelser enligt Section 232 i US Trade Expansion Act från 1962 (nedan kallade åtgärder enligt Section 232).

åtgärder enligt Section 232

2.1   Definition av en enda produktkategori

Definition av en enda produktkategori

| (13) | Kommissionen har definierat den produkt som omfattas av skyddsåtgärdsundersökningen i skälen 11–17 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder, där den lade fram en detaljerad motivering till stöd för en övergripande analys mot bakgrund av det starka sambandet mellan alla de undersökta produktkategorierna. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen har definierat den produkt som omfattas av skyddsåtgärdsundersökningen i skälen 11–17 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder, där den lade fram en detaljerad motivering till stöd för en övergripande analys mot bakgrund av det starka sambandet mellan alla de undersökta produktkategorierna.

| (14) | Efter offentliggörandet av förordningen om provisoriska skyddsåtgärder hävdade flera berörda parter att det inte finns en enda berörd produkt, utan flera berörda produkter. Dessa parter påpekade att tillkännagivandet om inledande inte hänvisar till en enda berörd produkt, men använder plural i vissa avsnitt och hänvisar till ”de berörda produkterna”. |
| --- | --- |

(14)

Efter offentliggörandet av förordningen om provisoriska skyddsåtgärder hävdade flera berörda parter att det inte finns en enda berörd produkt, utan flera berörda produkter. Dessa parter påpekade att tillkännagivandet om inledande inte hänvisar till en enda berörd produkt, men använder plural i vissa avsnitt och hänvisar till ”de berörda produkterna”.

| (15) | Samma parter hävdade att den metod som använts av kommissionen i den aktuella undersökningen strider mot överprövningsorganets utslag i målet Förenta staterna–skyddsåtgärder på stålimport (6). I detta fall slog överprövningsorganet fast att tillämpningen av en övergripande metod för att beräkna ”oförutsedd utveckling” skulle kunna leda till tillämpningen av ”skyddsåtgärder på en bred produktkategori, även om importen av en eller flera av dessa produkter inte ökade och inte var en följd av “oförutsedd utveckling””, vilket inte skulle uppfylla kravet i artikel XIX i Gatt. Dessa parter hävdade också att i skyddsåtgärdsundersökningen från 2002 gällande stål (7) utförde kommissionen en separat analys per produktkategori, varför samma individuella bedömning borde göras även i detta fall. |
| --- | --- |

(15)

Samma parter hävdade att den metod som använts av kommissionen i den aktuella undersökningen strider mot överprövningsorganets utslag i målet Förenta staterna–skyddsåtgärder på stålimport (6). I detta fall slog överprövningsorganet fast att tillämpningen av en övergripande metod för att beräkna ”oförutsedd utveckling” skulle kunna leda till tillämpningen av ”skyddsåtgärder på en bred produktkategori, även om importen av en eller flera av dessa produkter inte ökade och inte var en följd av “oförutsedd utveckling””, vilket inte skulle uppfylla kravet i artikel XIX i Gatt. Dessa parter hävdade också att i skyddsåtgärdsundersökningen från 2002 gällande stål (7) utförde kommissionen en separat analys per produktkategori, varför samma individuella bedömning borde göras även i detta fall.

6

7

| (16) | Slutligen har flera berörda parter ifrågasatt de samband och kopplingar mellan produktkategorier som kommissionen framhävde för att motivera sin enda analys. Samtidigt som man erkänner att sådana kopplingar finns mellan vissa produktkategorier, ansåg dessa parter att de inte förekommer i alla produktkategorier, t.ex. mellan kolstål och rostfritt stål, eller mellan platta produkter, långa produkter och rör. |
| --- | --- |

(16)

Slutligen har flera berörda parter ifrågasatt de samband och kopplingar mellan produktkategorier som kommissionen framhävde för att motivera sin enda analys. Samtidigt som man erkänner att sådana kopplingar finns mellan vissa produktkategorier, ansåg dessa parter att de inte förekommer i alla produktkategorier, t.ex. mellan kolstål och rostfritt stål, eller mellan platta produkter, långa produkter och rör.

| (17) | Kommissionen har analyserat dessa argument och avvisar dem av följande skäl. För det första anges tydligt i tillkännagivandet om inledande vid upprepade tillfällen och utom tvivel, att de 28 produktkategorier som var föremål för undersökningen behandlades som en enda grupp av produkter vid bedömningen av huruvida villkoren för att införa skyddsåtgärder var berättigade. I förordningen om provisoriska skyddsåtgärder hänvisas till de 28 produktkategorierna som ”den berörda produkten” eller ”de berörda produktkategorierna” (se skäl 11 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder) och analysen görs på grundval av de 28 produktkategorierna som helhet (se skäl 22 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder). Hänvisningen till ”de berörda produkterna” bör följaktligen förstås som produktkategorier som behandlas tillsammans som en del av en enda berörd produkt. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen har analyserat dessa argument och avvisar dem av följande skäl. För det första anges tydligt i tillkännagivandet om inledande vid upprepade tillfällen och utom tvivel, att de 28 produktkategorier som var föremål för undersökningen behandlades som en enda grupp av produkter vid bedömningen av huruvida villkoren för att införa skyddsåtgärder var berättigade. I förordningen om provisoriska skyddsåtgärder hänvisas till de 28 produktkategorierna som ”den berörda produkten” eller ”de berörda produktkategorierna” (se skäl 11 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder) och analysen görs på grundval av de 28 produktkategorierna som helhet (se skäl 22 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder). Hänvisningen till ”de berörda produkterna” bör följaktligen förstås som produktkategorier som behandlas tillsammans som en del av en enda berörd produkt.

| (18) | För det andra medför inte WTO-avtalet om skyddsåtgärder några särskilda skyldigheter avseende definitionen eller omfattningen av den undersökta produkten och det innehåller inte heller några riktlinjer i denna fråga, vilket bekräftas av en WTO-panel. En skyddsåtgärd får tillämpas på en produkt vars import har ökat. En uppdelad analys krävs dock inte i alla de fall där definitionen av den undersökta produkten omfattar mer än en produkt. Följaktligen är det den undersökande myndigheten som definierar den undersökta produkten, samt det sätt på vilket de relevanta uppgifterna bör analyseras i undersökningen (8). Dessutom har ingen talan väckts som förklarar, under omständigheterna i föreliggande mål, hur en gemensam behandling av produktkategorier skulle ha påverkat kommissionens analys och/eller resulterat i en otillräcklig bedömning av importökningen under undersökningsperioden. Slutligen konstaterar för övrigt kommissionen också att överklagandeorganets utslag som parterna hänvisar till gäller analysen av en oförutsedd utveckling, och inte i sig frågan om huruvida en övergripande analys är tillåten enligt WTO-avtalet om skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(18)

För det andra medför inte WTO-avtalet om skyddsåtgärder några särskilda skyldigheter avseende definitionen eller omfattningen av den undersökta produkten och det innehåller inte heller några riktlinjer i denna fråga, vilket bekräftas av en WTO-panel. En skyddsåtgärd får tillämpas på en produkt vars import har ökat. En uppdelad analys krävs dock inte i alla de fall där definitionen av den undersökta produkten omfattar mer än en produkt. Följaktligen är det den undersökande myndigheten som definierar den undersökta produkten, samt det sätt på vilket de relevanta uppgifterna bör analyseras i undersökningen (8). Dessutom har ingen talan väckts som förklarar, under omständigheterna i föreliggande mål, hur en gemensam behandling av produktkategorier skulle ha påverkat kommissionens analys och/eller resulterat i en otillräcklig bedömning av importökningen under undersökningsperioden. Slutligen konstaterar för övrigt kommissionen också att överklagandeorganets utslag som parterna hänvisar till gäller analysen av en oförutsedd utveckling, och inte i sig frågan om huruvida en övergripande analys är tillåten enligt WTO-avtalet om skyddsåtgärder.

8

| (19) | För det tredje, även om kommissionen i sitt slutliga fastställande upprepade och bekräftade behovet av att i det aktuella fallet genomföra en övergripande analys av villkoren för att införa skyddsåtgärder, för att ytterligare undersöka den koppling mellan vissa kategorier som en del berörda parter har hävdat finns, beslutade kommissionen vidare att granska de 28 undersökta produktkategorierna, och som formellt behandlas som en enda grupp, också som tre ”stålproduktfamiljer”. Detta beslut har fattats för att dessutom undersöka huruvida resultaten för den enda gruppen bekräftas på en mer uppdelad nivå, och för att undanröja eventuella tvivel om tillförlitligheten i de slutsatser som nåtts på en övergripande nivå. De tre stålproduktfamiljerna omfattar vissa produktkategorier som uppvisar en ännu starkare likhetsgrad sinsemellan. |
| --- | --- |

(19)

För det tredje, även om kommissionen i sitt slutliga fastställande upprepade och bekräftade behovet av att i det aktuella fallet genomföra en övergripande analys av villkoren för att införa skyddsåtgärder, för att ytterligare undersöka den koppling mellan vissa kategorier som en del berörda parter har hävdat finns, beslutade kommissionen vidare att granska de 28 undersökta produktkategorierna, och som formellt behandlas som en enda grupp, också som tre ”stålproduktfamiljer”. Detta beslut har fattats för att dessutom undersöka huruvida resultaten för den enda gruppen bekräftas på en mer uppdelad nivå, och för att undanröja eventuella tvivel om tillförlitligheten i de slutsatser som nåtts på en övergripande nivå. De tre stålproduktfamiljerna omfattar vissa produktkategorier som uppvisar en ännu starkare likhetsgrad sinsemellan.

| (20) | Stålindustrin använder vanligen tre stålproduktfamiljer, nämligen platta produkter, långa produkter och rör. Inom ramen för denna skyddsåtgärdsundersökning anses det att inom var och en av dessa familjer uppvisar produkterna liknande egenskaper, delar ofta produktionsprocesser, utgör ofta insatsvaror för andra produkter i senare led i familjen, har gemensamma användare eller kunder i leveranskedjan, vilket är skälet till att utbytbarheten på utbuds- och efterfrågesidan samt konkurrensen inom ”familjen” är mer markant än om alla stålproduktkategorier behandlades tillsammans i en enda grupp. |
| --- | --- |

(20)

Stålindustrin använder vanligen tre stålproduktfamiljer, nämligen platta produkter, långa produkter och rör. Inom ramen för denna skyddsåtgärdsundersökning anses det att inom var och en av dessa familjer uppvisar produkterna liknande egenskaper, delar ofta produktionsprocesser, utgör ofta insatsvaror för andra produkter i senare led i familjen, har gemensamma användare eller kunder i leveranskedjan, vilket är skälet till att utbytbarheten på utbuds- och efterfrågesidan samt konkurrensen inom ”familjen” är mer markant än om alla stålproduktkategorier behandlades tillsammans i en enda grupp.

| (21) | De tre ”produktfamiljerna” definieras enligt följande:

  Tabell 1


  Produktfamiljer







  Produktfamilj | Produktkategori |
| --- | --- | --- |
| 1 Platta produkter | 1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11 |
| 2 Långa produkter | 12,13,14,15,16,17,18,19,27,28 |
| 3 Rör | 20,21,22,23,24,25,26 |

(21)

De tre ”produktfamiljerna” definieras enligt följande:

Tabell 1

Tabell 1

Produktfamiljer

Produktfamiljer

Produktfamilj

Produktkategori

1 Platta produkter

1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11

2 Långa produkter

12,13,14,15,16,17,18,19,27,28

3 Rör

20,21,22,23,24,25,26

| (22) | Kommissionen kommer därför att behandla de synpunkter som framförts av vissa berörda parter vad gäller den breda definitionen av den berörda produkten genom att komplettera den övergripande bedömningen av de 28 undersökta produktkategorierna med en analys per produktfamilj enligt definitionen ovan. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen kommer därför att behandla de synpunkter som framförts av vissa berörda parter vad gäller den breda definitionen av den berörda produkten genom att komplettera den övergripande bedömningen av de 28 undersökta produktkategorierna med en analys per produktfamilj enligt definitionen ovan.

2.2   Framställningar om särskilda produktkategorier

Framställningar om särskilda produktkategorier

| (23) | Flera berörda parter hävdade att vissa specifika produktkategorier bör undantas från definitionen av den berörda produkten, på grund av en påstådd brist på eller begränsad tillgång till tillverkning i unionen. Dessa påståenden rör i synnerhet följande produktkategorier:






  — | Kornorienterad elektroplåt som används i tillverkning av motorer och generatorer (som faller inom produktkategori 3). |
| --- | --- | --- |

(23)

Flera berörda parter hävdade att vissa specifika produktkategorier bör undantas från definitionen av den berörda produkten, på grund av en påstådd brist på eller begränsad tillgång till tillverkning i unionen. Dessa påståenden rör i synnerhet följande produktkategorier:

—

Kornorienterad elektroplåt som används i tillverkning av motorer och generatorer (som faller inom produktkategori 3).

| — | Stål som används som insatsvara inom bilindustrin (som faller inom produktkategori 4). |
| --- | --- |

—

Stål som används som insatsvara inom bilindustrin (som faller inom produktkategori 4).

| — | Bleckprodukter (som faller inom produktkategori 6). |
| --- | --- |

—

Bleckprodukter (som faller inom produktkategori 6).

| (24) | Kommissionen undersökte noggrant dessa påståenden och kom till slutsatsen att likadana eller direkt konkurrerande produktkategorier faktiskt produceras i unionen av unionsindustrin. Som utvecklas närmare i avsnittet om unionens intresse, har kommissionen vidare utformat skyddsåtgärderna på ett sådant sätt att störningar av importen minimeras och traditionella importnivåer från handelspartner bevaras. Följaktligen är den påstådda sannolikheten för en brist på vissa produktkategorier oberättigad, även med hänsyn tagen till de anpassningar och överväganden som anges i analysen av unionens intresse. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen undersökte noggrant dessa påståenden och kom till slutsatsen att likadana eller direkt konkurrerande produktkategorier faktiskt produceras i unionen av unionsindustrin. Som utvecklas närmare i avsnittet om unionens intresse, har kommissionen vidare utformat skyddsåtgärderna på ett sådant sätt att störningar av importen minimeras och traditionella importnivåer från handelspartner bevaras. Följaktligen är den påstådda sannolikheten för en brist på vissa produktkategorier oberättigad, även med hänsyn tagen till de anpassningar och överväganden som anges i analysen av unionens intresse.

| (25) | Kommissionen drog därför slutsatsen att begäran om att undanta vissa produktkategorier bör avvisas. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen drog därför slutsatsen att begäran om att undanta vissa produktkategorier bör avvisas.

| (26) | I frånvaro av andra kommentarer beträffande den berörda produkten och den likadana eller direkt konkurrerande produkten, bekräftas slutsatserna i skälen 11–17 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(26)

I frånvaro av andra kommentarer beträffande den berörda produkten och den likadana eller direkt konkurrerande produkten, bekräftas slutsatserna i skälen 11–17 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder.

3.   ÖKNING AV IMPORTEN

ÖKNING AV IMPORTEN

| (27) | I skälen 20–29 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder gjorde kommissionen en övergripande analys av ökningen av importen för de 28 berörda produktkategorierna under perioden 2013–2017. Redan i denna övergripande analys undantogs produktkategorier som inte visade en ökning av importen på individuell nivå. |
| --- | --- |

(27)

I skälen 20–29 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder gjorde kommissionen en övergripande analys av ökningen av importen för de 28 berörda produktkategorierna under perioden 2013–2017. Redan i denna övergripande analys undantogs produktkategorier som inte visade en ökning av importen på individuell nivå.

| (28) | För det slutgiltiga avgörandet använde kommissionen samma metod, men kompletterade såsom tidigare förklarats sin analys genom att undersöka utvecklingen av importen för var och en av de tre produktfamiljer som anges i avsnitt 2.2 för att bekräfta riktigheten av de slutsatser som nåtts på övergripande nivå. |
| --- | --- |

(28)

För det slutgiltiga avgörandet använde kommissionen samma metod, men kompletterade såsom tidigare förklarats sin analys genom att undersöka utvecklingen av importen för var och en av de tre produktfamiljer som anges i avsnitt 2.2 för att bekräfta riktigheten av de slutsatser som nåtts på övergripande nivå.

| (29) | Kommissionen använde i sin analys den senaste statistiken, dvs. importuppgifter för första halvåret 2018. För att säkerställa uppgifternas jämförbarhet med tidigare helårsperioder inrättade kommissionen en ytterligare särskild 12-månadersperiod bestående av de sista 6 månaderna av 2017 och de första 6 månaderna av 2018 (nedan kallad den senaste perioden). Kommissionen korrigerade också några smärre skrivfel i de uppgifter som använts i det preliminära skedet. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen använde i sin analys den senaste statistiken, dvs. importuppgifter för första halvåret 2018. För att säkerställa uppgifternas jämförbarhet med tidigare helårsperioder inrättade kommissionen en ytterligare särskild 12-månadersperiod bestående av de sista 6 månaderna av 2017 och de första 6 månaderna av 2018 (nedan kallad den senaste perioden). Kommissionen korrigerade också några smärre skrivfel i de uppgifter som använts i det preliminära skedet.

den senaste perioden

| (30) | I sin bedömning av importens utveckling har kommissionen dessutom inte beaktat de importvolymer från en rad länder som bör undantas från de slutgiltiga åtgärdernas tillämpningsområde, särskilt länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och vissa länder med vilka unionen har undertecknat ett ekonomiskt partnerskapsavtal som är i kraft, och som specifikt föreskriver ett undantag från de multilaterala skyddsåtgärdernas tillämpningsområde (9). |
| --- | --- |

(30)

I sin bedömning av importens utveckling har kommissionen dessutom inte beaktat de importvolymer från en rad länder som bör undantas från de slutgiltiga åtgärdernas tillämpningsområde, särskilt länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och vissa länder med vilka unionen har undertecknat ett ekonomiskt partnerskapsavtal som är i kraft, och som specifikt föreskriver ett undantag från de multilaterala skyddsåtgärdernas tillämpningsområde (9).

9

| (31) | Under det preliminära skedet konstaterades att importen inte ökade för 5 produktkategorier (10). En granskning av de senaste importuppgifterna visar dock att endast 2 av de 28 produktkategorierna inte upplevt en ökad import, nämligen kategori 11 och kategori 23. Kommissionen beslutade därför att undanta dessa två produktkategorier i sin slutliga analys. Den enskilda utvecklingen av importen för varje produktkategori anges i bilaga II |
| --- | --- |

(31)

Under det preliminära skedet konstaterades att importen inte ökade för 5 produktkategorier (10). En granskning av de senaste importuppgifterna visar dock att endast 2 av de 28 produktkategorierna inte upplevt en ökad import, nämligen kategori 11 och kategori 23. Kommissionen beslutade därför att undanta dessa två produktkategorier i sin slutliga analys. Den enskilda utvecklingen av importen för varje produktkategori anges i bilaga II

10

| (32) | Vad gäller analysen av den globala importen visar importen för de 26 återstående bedömda produktkategorierna följande utveckling:

  Tabell 2


  Importvolym (efter undantagande av vissa länder och produkter) och marknadsandel | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Den senaste perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (i 1 000 ton) | 18 329 | 21 868 | 26 552 | 29 141 | 30 094 | 31 314 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 119 | 145 | 159 | 164 | 171 |
| Marknadsandel | 12,7 % | 14,4 % | 16,9 % | 17,9 % | 18,1 % | 18,8 % |
| Källa: Eurostat och unionsindustrins svar på frågeformuläret. |

(32)

Vad gäller analysen av den globala importen visar importen för de 26 återstående bedömda produktkategorierna följande utveckling:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym (efter undantagande av vissa länder och produkter) och marknadsandel

Importvolym (efter undantagande av vissa länder och produkter) och marknadsandel

2013

2014

2015

2016

2017

Den senaste perioden

Import (i 1 000 ton)

18 329

21 868

26 552

29 141

30 094

31 314

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

119

119

145

145

159

159

164

164

171

171

Marknadsandel

12,7 %

14,4 %

16,9 %

17,9 %

18,1 %

18,8 %

Källa: Eurostat och unionsindustrins svar på frågeformuläret.

Källa:

| (33) | Importen ökade i absoluta tal med 71 % under analysperioden, och i relativa termer med en ökning av marknadsandelar från 12,7 % till 18,8 %. Den mest betydande ökningen ägde rum under perioden 2013–2016. Därefter fortsatte importen att öka i långsammare takt innan den tog ny fart under den senaste perioden när åtgärderna enligt Section 232 trädde i kraft. Ovannämnda trend bekräftas också av en stor majoritet av svaren på frågeformuläret från tillverkare i de huvudsakliga exportländerna (11). |
| --- | --- |

(33)

Importen ökade i absoluta tal med 71 % under analysperioden, och i relativa termer med en ökning av marknadsandelar från 12,7 % till 18,8 %. Den mest betydande ökningen ägde rum under perioden 2013–2016. Därefter fortsatte importen att öka i långsammare takt innan den tog ny fart under den senaste perioden när åtgärderna enligt Section 232 trädde i kraft. Ovannämnda trend bekräftas också av en stor majoritet av svaren på frågeformuläret från tillverkare i de huvudsakliga exportländerna (11).

11

| (34) | För att komplettera den övergripande importanalysen genomförde kommissionen en granskning av importens utveckling för var och en av de tre produktfamiljer som identifieras ovan, dvs. platta produkter, långa produkter och rör. På denna grundval utvecklades importvolymerna och marknadsandelarna på följande sätt:

  Tabell 3


  Importvolym (efter undantagande av vissa länder och produkter) och marknadsandel - per produktfamilj | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Den senaste perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Platta produkter |
| Import (i 1 000 ton) | 12 327 | 14 215 | 18 391 | 20 281 | 20 299 | 20 202 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 115 | 149 | 164 | 164 | 164 |
| Marknadsandel | 14,2 % | 15,8 % | 19,4 % | 20,7 % | 20,9 % | 20,9 % |
| Långa produkter |
| Import (i 1 000 ton) | 4 001 | 5 258 | 6 028 | 6 550 | 6 465 | 7 901 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 131 | 151 | 164 | 162 | 197 |
| Marknadsandel | 8,6 % | 10,6 % | 11,8 % | 12,4 % | 11,8 % | 14,0 % |
| Rör |
| Import (i 1 000 ton) | 2 001 | 2 396 | 2 134 | 2 310 | 3 330 | 3 212 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 120 | 107 | 115 | 166 | 160 |
| Marknadsandel | 20,4 % | 20,8 % | 19,9 % | 20,1 % | 25,3 % | 25,7 % |
| Källa: Eurostat och unionsindustrins svar på frågeformuläret. |

(34)

För att komplettera den övergripande importanalysen genomförde kommissionen en granskning av importens utveckling för var och en av de tre produktfamiljer som identifieras ovan, dvs. platta produkter, långa produkter och rör. På denna grundval utvecklades importvolymerna och marknadsandelarna på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importvolym (efter undantagande av vissa länder och produkter) och marknadsandel - per produktfamilj

Importvolym (efter undantagande av vissa länder och produkter) och marknadsandel - per produktfamilj

2013

2014

2015

2016

2017

Den senaste perioden

Platta produkter

Platta produkter

Import (i 1 000 ton)

12 327

14 215

18 391

20 281

20 299

20 202

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

115

115

149

149

164

164

164

164

164

164

Marknadsandel

14,2 %

15,8 %

19,4 %

20,7 %

20,9 %

20,9 %

Långa produkter

Långa produkter

Import (i 1 000 ton)

4 001

5 258

6 028

6 550

6 465

7 901

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

131

131

151

151

164

164

162

162

197

197

Marknadsandel

8,6 %

10,6 %

11,8 %

12,4 %

11,8 %

14,0 %

Rör

Rör

Import (i 1 000 ton)

2 001

2 396

2 134

2 310

3 330

3 212

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

120

120

107

107

115

115

166

166

160

160

Marknadsandel

20,4 %

20,8 %

19,9 %

20,1 %

25,3 %

25,7 %

Källa: Eurostat och unionsindustrins svar på frågeformuläret.

Källa:

| (35) | Statistiken visar att alla tre produktfamiljer (platta produkter, långa produkter och rör) ökade i absoluta tal med 64 %, 97 % respektive 60 % under perioden 2013–den senaste perioden. Under samma period ökade importen också i relativa termer, där marknadsandelarna ökade från 14,2 % till 20,9 %, från 8,6 % till 14,0 % respektive från 20,4 % till 25,7 %. |
| --- | --- |

(35)

Statistiken visar att alla tre produktfamiljer (platta produkter, långa produkter och rör) ökade i absoluta tal med 64 %, 97 % respektive 60 % under perioden 2013–den senaste perioden. Under samma period ökade importen också i relativa termer, där marknadsandelarna ökade från 14,2 % till 20,9 %, från 8,6 % till 14,0 % respektive från 20,4 % till 25,7 %.

| (36) | Den mest betydande ökningen för platta produkter, både i absoluta och relativa tal, ägde rum under perioden 2013–2016. Importen förblev därefter relativt stabil, men på en mycket högre nivå än under perioden 2013–2015. Den mest betydande ökningen för långa produkter ägde rum under perioden 2013–2016, både i absoluta och relativa tal, och ökade sedan kraftigt under den senaste perioden. Vad gäller rör ökade importen gradvis under perioden 2013–2016 och ökade sedan kraftigt, både i absoluta och relativa tal, under perioden 2016–den senaste perioden. |
| --- | --- |

(36)

Den mest betydande ökningen för platta produkter, både i absoluta och relativa tal, ägde rum under perioden 2013–2016. Importen förblev därefter relativt stabil, men på en mycket högre nivå än under perioden 2013–2015. Den mest betydande ökningen för långa produkter ägde rum under perioden 2013–2016, både i absoluta och relativa tal, och ökade sedan kraftigt under den senaste perioden. Vad gäller rör ökade importen gradvis under perioden 2013–2016 och ökade sedan kraftigt, både i absoluta och relativa tal, under perioden 2016–den senaste perioden.

| (37) | Vad gäller de synpunkter som tagits emot av kommissionen hävdade en berörd part att två produktkategorier av de fem som undantagits från tillämpningsområdet för de provisoriska åtgärderna, nämligen produktkategorierna 10 och 19, bör omfattas av de slutgiltiga åtgärderna eftersom den senaste statistiken visar på en ökning av importen. En annan part gjorde ett liknande påstående vad gäller produktkategori 24. Dessa påståenden har godtagits eftersom, såsom redan förklarats, importstatistik för produktkategorierna 10, 19 och 24 faktiskt visade på en generell ökning av importen under perioden 2013–den senaste perioden. Dessutom ökade importvolymerna för dessa tre produktkategorier också under perioden 2017–den senaste perioden. Som förklaras närmare i skäl 34 tillhör dessa produkter produktfamiljer som även uppvisar en ökning under perioden 2013–den senaste perioden. |
| --- | --- |

(37)

Vad gäller de synpunkter som tagits emot av kommissionen hävdade en berörd part att två produktkategorier av de fem som undantagits från tillämpningsområdet för de provisoriska åtgärderna, nämligen produktkategorierna 10 och 19, bör omfattas av de slutgiltiga åtgärderna eftersom den senaste statistiken visar på en ökning av importen. En annan part gjorde ett liknande påstående vad gäller produktkategori 24. Dessa påståenden har godtagits eftersom, såsom redan förklarats, importstatistik för produktkategorierna 10, 19 och 24 faktiskt visade på en generell ökning av importen under perioden 2013–den senaste perioden. Dessutom ökade importvolymerna för dessa tre produktkategorier också under perioden 2017–den senaste perioden. Som förklaras närmare i skäl 34 tillhör dessa produkter produktfamiljer som även uppvisar en ökning under perioden 2013–den senaste perioden.

| (38) | Flera berörda parter hävdade att det inte fanns någon plötslig, markant, betydande och ny ökning av importen och hänvisade till överprövningsorganets rapport Argentina – skodon (12) och andra WTO-ärenden, såsom Förenta staterna – vetegluten (13), Ukraina – personbilar (14), Förenta staterna – skyddsåtgärder på stålimport (15). Sammanfattningsvis föreskriver denna rättspraxis att det inte räcker med att en undersökning visar att importen har ökat under en femårsperiod. Ökningen måste vara tillräckligt ny, plötslig och betydande, både kvantitativt och kvalitativt, för att orsaka eller hota att orsaka allvarlig skada. Denna rättspraxis klargjorde också innebörden av markant (”som omfattar en plötslig ändring av inriktning, abrupt, kraftig”) och plötslig (”som inträffar eller kommer utan förvarning, oväntad”, eller ”abrupt, kraftig”). Andra parter hävdade också att importökningen var oförändrad eller att importen ökade fram till 2015 utan att uppvisa en markant, plötslig eller betydande ökning sedan dess. |
| --- | --- |

(38)

Flera berörda parter hävdade att det inte fanns någon plötslig, markant, betydande och ny ökning av importen och hänvisade till överprövningsorganets rapport Argentina – skodon (12) och andra WTO-ärenden, såsom Förenta staterna – vetegluten (13), Ukraina – personbilar (14), Förenta staterna – skyddsåtgärder på stålimport (15). Sammanfattningsvis föreskriver denna rättspraxis att det inte räcker med att en undersökning visar att importen har ökat under en femårsperiod. Ökningen måste vara tillräckligt ny, plötslig och betydande, både kvantitativt och kvalitativt, för att orsaka eller hota att orsaka allvarlig skada. Denna rättspraxis klargjorde också innebörden av markant (”som omfattar en plötslig ändring av inriktning, abrupt, kraftig”) och plötslig (”som inträffar eller kommer utan förvarning, oväntad”, eller ”abrupt, kraftig”). Andra parter hävdade också att importökningen var oförändrad eller att importen ökade fram till 2015 utan att uppvisa en markant, plötslig eller betydande ökning sedan dess.

12

13

14

15

| (39) | I detta avseende ska det först och främst erinras om att kommissionen genomförde en grundlig analys av importvolymen av de 28 produktkategorierna under perioden 2013–2017 (varvid den såg till importutvecklingen under hela undersökningsperioden och inte endast jämförde start- och slutpunkterna) och att den även analyserat utvecklingen av importen under den senaste perioden. På grundval av detta har kommissionen redan från början undantagit vissa produktkategorier som inte uppvisade någon ökning under perioden 2013–den senaste perioden. Såsom förklaras i skälen 33, 35 och 36 drog kommissionen vidare slutsatsen att importen ökade i absoluta tal med 71 % totalt och mellan 60 % och 97 % när den delas upp i produktfamiljer under perioden 2013–den senaste perioden. Statistik från Eurostat visar också att importen ökade med 45 % mellan 2013 och 2015, och att denna kraftiga ökning fortsatte fram till den senaste perioden för att uppgå till 71 % totalt sett. En liknande utveckling märks också när det gäller den relativa ökningen av importen. På denna grundval bekräftas att ökningen av importen var markant och plötslig såsom klargjorts i rättspraxis. Vad gäller ökningens omfattning bekräftas också att ökningen var betydande. När det gäller graden av nyhet noterar kommissionen att det inte finns någon särskild rättspraxis som anger hur begreppet ”ny” ska tolkas. Överprövningsorganet har endast tolkat kravet att en medlemsstat får tillämpa en skyddsåtgärd endast om en produkt ”importeras” i ökade mängder som att importökningen måste vara tillräckligt ”ny” för att orsaka eller hota att orsaka allvarlig skada (16). Mot bakgrund av utvecklingen under perioden 2013–den senaste perioden och perioden 2015–den senaste perioden, bekräftade kommissionen att ökningen av importen var tillräckligt ny för att orsaka eller hota att orsaka allvarlig skada. Kommissionen avvisade därför ovanstående påståenden om att importökningarna inte uppfyllde villkoren. |
| --- | --- |

(39)

I detta avseende ska det först och främst erinras om att kommissionen genomförde en grundlig analys av importvolymen av de 28 produktkategorierna under perioden 2013–2017 (varvid den såg till importutvecklingen under hela undersökningsperioden och inte endast jämförde start- och slutpunkterna) och att den även analyserat utvecklingen av importen under den senaste perioden. På grundval av detta har kommissionen redan från början undantagit vissa produktkategorier som inte uppvisade någon ökning under perioden 2013–den senaste perioden. Såsom förklaras i skälen 33, 35 och 36 drog kommissionen vidare slutsatsen att importen ökade i absoluta tal med 71 % totalt och mellan 60 % och 97 % när den delas upp i produktfamiljer under perioden 2013–den senaste perioden. Statistik från Eurostat visar också att importen ökade med 45 % mellan 2013 och 2015, och att denna kraftiga ökning fortsatte fram till den senaste perioden för att uppgå till 71 % totalt sett. En liknande utveckling märks också när det gäller den relativa ökningen av importen. På denna grundval bekräftas att ökningen av importen var markant och plötslig såsom klargjorts i rättspraxis. Vad gäller ökningens omfattning bekräftas också att ökningen var betydande. När det gäller graden av nyhet noterar kommissionen att det inte finns någon särskild rättspraxis som anger hur begreppet ”ny” ska tolkas. Överprövningsorganet har endast tolkat kravet att en medlemsstat får tillämpa en skyddsåtgärd endast om en produkt ”importeras” i ökade mängder som att importökningen måste vara tillräckligt ”ny” för att orsaka eller hota att orsaka allvarlig skada (16). Mot bakgrund av utvecklingen under perioden 2013–den senaste perioden och perioden 2015–den senaste perioden, bekräftade kommissionen att ökningen av importen var tillräckligt ny för att orsaka eller hota att orsaka allvarlig skada. Kommissionen avvisade därför ovanstående påståenden om att importökningarna inte uppfyllde villkoren.

16

| (40) | Flera berörda parter hävdade att kommissionens analys av start- och slutpunkter på aggregerad nivå var otillräcklig och att kommissionen också borde ha analyserat mellanliggande trender under perioden 2013–2017, i överensstämmelse med WTO:s rättspraxis såsom ärendena Förenta staterna – skyddsåtgärder på stålimport (17) och Ukraina – personbilar (18). Enligt denna rättspraxis kan analysen inte grunda sig på en jämförelse av start- och slutpunkter under analysperioden, eftersom det skulle kunna medföra manipulerade resultat i de fall där importvolymerna inte uppvisar några tydliga och oavbrutna uppåtgående trender. Rättspraxis föreskriver också att den undersökande myndigheten ska formulera en motiverad och adekvat förklaring avseende importutvecklingen mellan start- och slutpunkterna. |
| --- | --- |

(40)

Flera berörda parter hävdade att kommissionens analys av start- och slutpunkter på aggregerad nivå var otillräcklig och att kommissionen också borde ha analyserat mellanliggande trender under perioden 2013–2017, i överensstämmelse med WTO:s rättspraxis såsom ärendena Förenta staterna – skyddsåtgärder på stålimport (17) och Ukraina – personbilar (18). Enligt denna rättspraxis kan analysen inte grunda sig på en jämförelse av start- och slutpunkter under analysperioden, eftersom det skulle kunna medföra manipulerade resultat i de fall där importvolymerna inte uppvisar några tydliga och oavbrutna uppåtgående trender. Rättspraxis föreskriver också att den undersökande myndigheten ska formulera en motiverad och adekvat förklaring avseende importutvecklingen mellan start- och slutpunkterna.

17

18

| (41) | Kommissionen anser att den inte bara har gjort en analys av start- och slutpunkterna, vilket framgår i skälen 33–36, eftersom kommissionen också analyserade mellanliggande trender och gjorde en adekvat och motiverad analys av importutvecklingen. Dessa påståenden har därför avvisats. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen anser att den inte bara har gjort en analys av start- och slutpunkterna, vilket framgår i skälen 33–36, eftersom kommissionen också analyserade mellanliggande trender och gjorde en adekvat och motiverad analys av importutvecklingen. Dessa påståenden har därför avvisats.

| (42) | Vissa berörda parter påpekade att det var vilseledande att analysera importens utveckling under perioden 2013–2017, eftersom importen 2013 var onormalt låg till följd av den globala ekonomiska krisen och ökningen under den efterföljande perioden endast utgjorde en återgång till en normal situation. |
| --- | --- |

(42)

Vissa berörda parter påpekade att det var vilseledande att analysera importens utveckling under perioden 2013–2017, eftersom importen 2013 var onormalt låg till följd av den globala ekonomiska krisen och ökningen under den efterföljande perioden endast utgjorde en återgång till en normal situation.

| (43) | I detta avseende ansåg kommissionen att det inte snedvrider analysen att använda 2013 som utgångspunkt. Stålförbrukningen i EU ökade visserligen med 14 % under perioden 2013–2017 (se tabell 4), men det var frågan om en gradvis ökning över hela perioden. Däremot ökade importen betydligt mer än efterfrågan i EU, nämligen med 64 % under samma period och i mycket snabbare takt än förbrukningen i EU. Följaktligen ökade importens marknadsandel med 5,4 procentenheter (från 12,7 % till 18,1 %) under perioden 2013–2017. På grundval av detta avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(43)

I detta avseende ansåg kommissionen att det inte snedvrider analysen att använda 2013 som utgångspunkt. Stålförbrukningen i EU ökade visserligen med 14 % under perioden 2013–2017 (se tabell 4), men det var frågan om en gradvis ökning över hela perioden. Däremot ökade importen betydligt mer än efterfrågan i EU, nämligen med 64 % under samma period och i mycket snabbare takt än förbrukningen i EU. Följaktligen ökade importens marknadsandel med 5,4 procentenheter (från 12,7 % till 18,1 %) under perioden 2013–2017. På grundval av detta avvisades påståendet.

| (44) | Flera berörda parter hävdade att unionsindustrins import borde ha undantagits i analysen av importvolymen. I detta avseende bör det noteras att det inte finns någon juridisk skyldighet att göra ett sådant undantag. På grundval av unionstillverkarnas frågeformulärssvar var denna import hursomhelst stabil under perioden 2013–2017, och utgjorde endast en marginell andel av den totala importen (mellan 0,3 % och 0,7 % av den totala importen). Ovanstående påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(44)

Flera berörda parter hävdade att unionsindustrins import borde ha undantagits i analysen av importvolymen. I detta avseende bör det noteras att det inte finns någon juridisk skyldighet att göra ett sådant undantag. På grundval av unionstillverkarnas frågeformulärssvar var denna import hursomhelst stabil under perioden 2013–2017, och utgjorde endast en marginell andel av den totala importen (mellan 0,3 % och 0,7 % av den totala importen). Ovanstående påstående avvisades därför.

| (45) | En berörd part hävdade att importen genom aktiv förädling borde ha undantagits från analysen av importvolymen i allmänhet och vad gäller produktkategori 25 i synnerhet. I detta avseende bör det noteras att importvolymens utveckling för alla produktkategorier utom kategori 25 inte ändras om aktiv förädling undantas från analysen. I det särskilda fallet produktkategori 25 byttes en unionstillverkares försäljning ut mot en exporterande tillverkare i ett tredjeland. Till följd av detta ansågs det lämpligt att inkludera dessa volymer i bedömningen av importökningen för att till fullo återspegla inverkan av import från tredje land. På grundval av detta avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(45)

En berörd part hävdade att importen genom aktiv förädling borde ha undantagits från analysen av importvolymen i allmänhet och vad gäller produktkategori 25 i synnerhet. I detta avseende bör det noteras att importvolymens utveckling för alla produktkategorier utom kategori 25 inte ändras om aktiv förädling undantas från analysen. I det särskilda fallet produktkategori 25 byttes en unionstillverkares försäljning ut mot en exporterande tillverkare i ett tredjeland. Till följd av detta ansågs det lämpligt att inkludera dessa volymer i bedömningen av importökningen för att till fullo återspegla inverkan av import från tredje land. På grundval av detta avvisades påståendet.

| (46) | Vissa berörda parter hävdade att importvolymen och motsvarande marknadsandel för produktkategorierna 1, 6, 7, 17 och 28 minskade under perioden 2016–2017. I detta avseende noterar kommissionen att den i sitt slutliga fastställande även beaktade utvecklingen av importen under den senaste perioden, och att importen på denna grundval ökade för alla dessa kategorier med undantag av kategori 7. Även för denna senare kategori var dock importen under den senaste perioden betydligt högre än under perioden 2013–2014. Dessutom utförde kommissionen en övergripande analys för alla stålprodukter och enskilt för var och en av de tre produktfamiljer som identifierats, och drog slutsatsen att importen ökade totalt sett under hela den analyserade perioden. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(46)

Vissa berörda parter hävdade att importvolymen och motsvarande marknadsandel för produktkategorierna 1, 6, 7, 17 och 28 minskade under perioden 2016–2017. I detta avseende noterar kommissionen att den i sitt slutliga fastställande även beaktade utvecklingen av importen under den senaste perioden, och att importen på denna grundval ökade för alla dessa kategorier med undantag av kategori 7. Även för denna senare kategori var dock importen under den senaste perioden betydligt högre än under perioden 2013–2014. Dessutom utförde kommissionen en övergripande analys för alla stålprodukter och enskilt för var och en av de tre produktfamiljer som identifierats, och drog slutsatsen att importen ökade totalt sett under hela den analyserade perioden. Påståendet avvisades därför.

| (47) | Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att det har skett en plötslig, kraftig och betydande ökning av importen, både i absoluta och relativa tal för den berörda produkten under bedömning. Detta bekräftas även av uppgifterna för var och en av de tre produktfamiljer som bedömts. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att det har skett en plötslig, kraftig och betydande ökning av importen, både i absoluta och relativa tal för den berörda produkten under bedömning. Detta bekräftas även av uppgifterna för var och en av de tre produktfamiljer som bedömts.

4.   OFÖRUTSEDDA OMSTÄNDIGHETER

OFÖRUTSEDDA OMSTÄNDIGHETER

| (48) | Enligt vad som ingående förklaras i skälen 30–36 i förordningen om provisoriska åtgärder hade kommissionen preliminärt konstaterat att den ovannämnda ökningen av importen av vissa stålprodukter till unionen hade varit en följd av oförutsedda omständigheter som härrör från ett antal faktorer som orsakar och förvärrar obalanserna i den internationella handeln med den berörda produkten. |
| --- | --- |

(48)

Enligt vad som ingående förklaras i skälen 30–36 i förordningen om provisoriska åtgärder hade kommissionen preliminärt konstaterat att den ovannämnda ökningen av importen av vissa stålprodukter till unionen hade varit en följd av oförutsedda omständigheter som härrör från ett antal faktorer som orsakar och förvärrar obalanserna i den internationella handeln med den berörda produkten.

| (49) | Dessa faktorer bestod av en aldrig tidigare skådad överkapacitet i ståltillverkningen som kvarstår trots det stora antalet åtgärder i hela världen för att minska den och som förvärrats av snedvridande subventioner och statliga stödåtgärder, vilket ledde till prissänkningar, en ökad användning av handelsbegränsande åtgärder och handelspolitiska skyddsinstrument samt de åtgärder enligt Section 232 som antogs i mars 2018. |
| --- | --- |

(49)

Dessa faktorer bestod av en aldrig tidigare skådad överkapacitet i ståltillverkningen som kvarstår trots det stora antalet åtgärder i hela världen för att minska den och som förvärrats av snedvridande subventioner och statliga stödåtgärder, vilket ledde till prissänkningar, en ökad användning av handelsbegränsande åtgärder och handelspolitiska skyddsinstrument samt de åtgärder enligt Section 232 som antogs i mars 2018.

| (50) | Flera berörda parter hävdade att oförutsedda omständigheter bör påvisas för varje produktkategori. Kommissionen instämmer inte i dessa synpunkter och anser, med tanke på de starka samband och kopplingar som finns mellan produktkategorierna (se förklaringen i avsnitt 2.1) att det är tillräckligt att påvisa förekomsten av oförutsedda omständigheter på övergripande nivå. På grundval av detta avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(50)

Flera berörda parter hävdade att oförutsedda omständigheter bör påvisas för varje produktkategori. Kommissionen instämmer inte i dessa synpunkter och anser, med tanke på de starka samband och kopplingar som finns mellan produktkategorierna (se förklaringen i avsnitt 2.1) att det är tillräckligt att påvisa förekomsten av oförutsedda omständigheter på övergripande nivå. På grundval av detta avvisades påståendet.

| (51) | Vad överskottskapaciteten beträffar hävdade flera berörda parter att överkapaciteten är välkänd för kommissionen och inte kunde betraktas som en oförutsedd omständighet. De hävdade också att kommissionen tidigare hade kopplat den skada som unionsindustrin lidit till dumpad eller subventionerad import, och att kopplingen mellan importökningen och den oförutsedda utvecklingen av överkapaciteten i stålsektorn inte hade fastställts. |
| --- | --- |

(51)

Vad överskottskapaciteten beträffar hävdade flera berörda parter att överkapaciteten är välkänd för kommissionen och inte kunde betraktas som en oförutsedd omständighet. De hävdade också att kommissionen tidigare hade kopplat den skada som unionsindustrin lidit till dumpad eller subventionerad import, och att kopplingen mellan importökningen och den oförutsedda utvecklingen av överkapaciteten i stålsektorn inte hade fastställts.

| (52) | I detta avseende bör det för det första noteras att enligt diagram 2.3 i rapporten från Global Trade Alert Going Spare: Steel, Excess Capacity, and Protectionism (19), minskade världens överkapacitet i råstålsektorn under perioden 2009–2011 och följde sedan en motsatt trend 2011–2016. Med tanke på att den totala överkapaciteten för råstål redan under 2011 klart översteg den totala produktionen för det året, förväntades den totala råstålskapaciteten minska eller åtminstone förbli oförändrad i syfte att förbättra kapacitetsutnyttjande och kostnadseffektivitet. Den totala produktionskapaciteten för råstål fortsatte dock oväntat att öka efter 2011, vilket skapade en ytterligare global överkapacitet, vilket bekräftades av kommissionen i meddelandet ”Stål: bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU” (20). Med tanke på tidpunkten för de händelser som beskrivs ovan och särskilt det faktum att den överkapaciteten ökade vid en tidpunkt då den ekonomiskt sett förväntades minska, dras slutsatsen att överkapaciteten för stål bör betraktas som en oförutsedd omständighet. |
| --- | --- |

(52)

I detta avseende bör det för det första noteras att enligt diagram 2.3 i rapporten från Global Trade Alert Going Spare: Steel, Excess Capacity, and Protectionism (19), minskade världens överkapacitet i råstålsektorn under perioden 2009–2011 och följde sedan en motsatt trend 2011–2016. Med tanke på att den totala överkapaciteten för råstål redan under 2011 klart översteg den totala produktionen för det året, förväntades den totala råstålskapaciteten minska eller åtminstone förbli oförändrad i syfte att förbättra kapacitetsutnyttjande och kostnadseffektivitet. Den totala produktionskapaciteten för råstål fortsatte dock oväntat att öka efter 2011, vilket skapade en ytterligare global överkapacitet, vilket bekräftades av kommissionen i meddelandet ”Stål: bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU” (20). Med tanke på tidpunkten för de händelser som beskrivs ovan och särskilt det faktum att den överkapaciteten ökade vid en tidpunkt då den ekonomiskt sett förväntades minska, dras slutsatsen att överkapaciteten för stål bör betraktas som en oförutsedd omständighet.

Going Spare: Steel, Excess Capacity, and Protectionism

19

20

| (53) | När det gäller det orsakssamband som fastställts i tidigare undersökningar om bekämpning av otillbörliga affärsmetoder, hänvisas till ovannämnda meddelande där det anges att sådana undersökningar erkänns som ”åtgärder som syftar till att mildra effekterna av överkapacitet”. På denna grundval är det uppenbart att överkapacitet är nära kopplad till dumpad och subventionerad import. I antidumpnings- och antisubventionsundersökningar behandlas trots detta överkapaciteten i stålsektorn inte som en oförutsedd omständighet, eftersom detta inte krävs i bedömningar som ligger till grund för införandet av dessa handelspolitiska skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(53)

När det gäller det orsakssamband som fastställts i tidigare undersökningar om bekämpning av otillbörliga affärsmetoder, hänvisas till ovannämnda meddelande där det anges att sådana undersökningar erkänns som ”åtgärder som syftar till att mildra effekterna av överkapacitet”. På denna grundval är det uppenbart att överkapacitet är nära kopplad till dumpad och subventionerad import. I antidumpnings- och antisubventionsundersökningar behandlas trots detta överkapaciteten i stålsektorn inte som en oförutsedd omständighet, eftersom detta inte krävs i bedömningar som ligger till grund för införandet av dessa handelspolitiska skyddsåtgärder.

| (54) | När det gäller kopplingen mellan den oförutsedda utvecklingen av överkapaciteten i stålsektorn och den ökade importen, är det tydligt att de exporterande tillverkarna har ett intresse av att maximera sitt kapacitetsutnyttjande. I situationer där det finns outnyttjad kapacitet efter försörjning av den inhemska marknaden kommer de att söka affärsmöjligheter på exportmarknaderna och därmed generera en ökning i importvolymerna på dessa marknader. Mot denna bakgrund måste de ovannämnda påståendena avvisas. |
| --- | --- |

(54)

När det gäller kopplingen mellan den oförutsedda utvecklingen av överkapaciteten i stålsektorn och den ökade importen, är det tydligt att de exporterande tillverkarna har ett intresse av att maximera sitt kapacitetsutnyttjande. I situationer där det finns outnyttjad kapacitet efter försörjning av den inhemska marknaden kommer de att söka affärsmöjligheter på exportmarknaderna och därmed generera en ökning i importvolymerna på dessa marknader. Mot denna bakgrund måste de ovannämnda påståendena avvisas.

| (55) | När det gäller ökningen av antalet handelsbegränsande åtgärder, hävdade flera parter att dessa inte kunde betraktas som oförutsedda omständigheter, eftersom de är erkända undantag från WTO:s allmänna regler och att antalet handelspolitiska instrument som infördes under 2017 minskade. De hävdade också att kopplingen mellan ökningen av importen och den oförutsedda omständigheten i form av handelsbegränsande åtgärder inte hade fastställts. |
| --- | --- |

(55)

När det gäller ökningen av antalet handelsbegränsande åtgärder, hävdade flera parter att dessa inte kunde betraktas som oförutsedda omständigheter, eftersom de är erkända undantag från WTO:s allmänna regler och att antalet handelspolitiska instrument som infördes under 2017 minskade. De hävdade också att kopplingen mellan ökningen av importen och den oförutsedda omständigheten i form av handelsbegränsande åtgärder inte hade fastställts.

| (56) | Kommissionen håller inte med om dessa påståenden, eftersom det faktum att handelsbegränsande åtgärder vidtas inom ramen för WTO:s regler inte innebär att de inte kan betraktas som oförutsedda omständigheter. Kommissionen bestrider inte länders rätt att vidta antidumpnings- eller utjämningsåtgärder i enlighet med relevanta WTO-regler. Frågan gäller emellertid det exempellösa och ökade antalet sådana åtgärder som vidtagits av tredjeländer, vilket har skapat en handelsomläggande effekt som medfört ökad import till EU. Det erinras om att kommissionen konstaterade i skäl 34 i förordningen om provisoriska åtgärder att i genomsnitt 77 stålrelaterade undersökningar inleddes per år under perioden 2011–2013, medan detta genomsnitt ökade till 117 under 2015–2016, enligt WTO:s statistik. Ingen part har ifrågasatt dessa siffror som anger en oförutsedd omständighet, vilket leder till den ökning av importen som fastställs ovan. Därför avvisades ovanstående påståenden. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen håller inte med om dessa påståenden, eftersom det faktum att handelsbegränsande åtgärder vidtas inom ramen för WTO:s regler inte innebär att de inte kan betraktas som oförutsedda omständigheter. Kommissionen bestrider inte länders rätt att vidta antidumpnings- eller utjämningsåtgärder i enlighet med relevanta WTO-regler. Frågan gäller emellertid det exempellösa och ökade antalet sådana åtgärder som vidtagits av tredjeländer, vilket har skapat en handelsomläggande effekt som medfört ökad import till EU. Det erinras om att kommissionen konstaterade i skäl 34 i förordningen om provisoriska åtgärder att i genomsnitt 77 stålrelaterade undersökningar inleddes per år under perioden 2011–2013, medan detta genomsnitt ökade till 117 under 2015–2016, enligt WTO:s statistik. Ingen part har ifrågasatt dessa siffror som anger en oförutsedd omständighet, vilket leder till den ökning av importen som fastställs ovan. Därför avvisades ovanstående påståenden.

| (57) | När det gäller åtgärder enligt Section 232 hävdade flera berörda parter att dessa åtgärder inte kan betraktas som en oförutsedd omständighet som medför en ökning av importen, eftersom de infördes efter perioden 2013–2017. Andra berörda parter angav att även den import som ägde rum från januari 2018 till mars 2018 inte påverkas av åtgärder enligt Section 232. |
| --- | --- |

(57)

När det gäller åtgärder enligt Section 232 hävdade flera berörda parter att dessa åtgärder inte kan betraktas som en oförutsedd omständighet som medför en ökning av importen, eftersom de infördes efter perioden 2013–2017. Andra berörda parter angav att även den import som ägde rum från januari 2018 till mars 2018 inte påverkas av åtgärder enligt Section 232.

| (58) | I detta avseende bör det för det första noteras att medan åtgärder enligt Section 232 infördes den 8 mars 2018, inleddes den undersökning som ledde till deras antagande redan i april 2017 och den rapport på vars grund de beslutades offentliggjordes den 11 januari 2018. Även om man kan hävda att åtgärderna enligt Section 232 inte kan ha haft någon inverkan på importen innan de antogs, skapade enbart inledandet av undersökningen tveklöst osäkerhet på marknaden och medförde effekter på stålhandelsflödena. Dessutom, som bekräftas vidare nedan, ansåg kommissionen efter antagandet av åtgärder enligt Section 232 att det redan förekom en handelsomläggning för vissa produktkategorier. |
| --- | --- |

(58)

I detta avseende bör det för det första noteras att medan åtgärder enligt Section 232 infördes den 8 mars 2018, inleddes den undersökning som ledde till deras antagande redan i april 2017 och den rapport på vars grund de beslutades offentliggjordes den 11 januari 2018. Även om man kan hävda att åtgärderna enligt Section 232 inte kan ha haft någon inverkan på importen innan de antogs, skapade enbart inledandet av undersökningen tveklöst osäkerhet på marknaden och medförde effekter på stålhandelsflödena. Dessutom, som bekräftas vidare nedan, ansåg kommissionen efter antagandet av åtgärder enligt Section 232 att det redan förekom en handelsomläggning för vissa produktkategorier.

| (59) | Det bör också noteras i detta avseende att åtgärderna enligt Section 232 påskyndade ökningen av importen genom att lägga ytterligare handelsomläggningar till den ökande trend som redan förelåg. Såsom framgår av tabell 14 visar tillgänglig statistik (med undantag för april 2018) på att den månatliga importen av stål till Förenta staterna genomgående var lägre än motsvarande volym under 2017. Detta sammanfaller med en motsatt ökande importtrend i unionen där de månatliga importvolymerna genomgående var högre än föregående år, enligt vad som anges i tabell 12. |
| --- | --- |

(59)

Det bör också noteras i detta avseende att åtgärderna enligt Section 232 påskyndade ökningen av importen genom att lägga ytterligare handelsomläggningar till den ökande trend som redan förelåg. Såsom framgår av tabell 14 visar tillgänglig statistik (med undantag för april 2018) på att den månatliga importen av stål till Förenta staterna genomgående var lägre än motsvarande volym under 2017. Detta sammanfaller med en motsatt ökande importtrend i unionen där de månatliga importvolymerna genomgående var högre än föregående år, enligt vad som anges i tabell 12.

| (60) | Andra berörda parter uppgav att effekten av åtgärderna enligt Section 232 bör lämnas utan avseende, alternativt inte överskattas eftersom många produkter är undantagna från dem. I detta sammanhang hävdades det att Koreas export är en icke-fråga eftersom Korea har utverkat tillräckligt med exportkvoter från den amerikanska regeringen. |
| --- | --- |

(60)

Andra berörda parter uppgav att effekten av åtgärderna enligt Section 232 bör lämnas utan avseende, alternativt inte överskattas eftersom många produkter är undantagna från dem. I detta sammanhang hävdades det att Koreas export är en icke-fråga eftersom Korea har utverkat tillräckligt med exportkvoter från den amerikanska regeringen.

| (61) | I detta avseende bör det noteras att endast Australien utan förbehåll undantogs från åtgärderna enligt Section 232 och att dess import av de berörda produkterna motsvarade cirka 1 % av Förenta staterna:s totala import under 2017 (21). Andra länder, såsom Korea, Argentina och Brasilien beviljades en tullfri kvot, men undantogs inte från åtgärderna. Vad gäller dessa länder bör det noteras att ett större antal kvoter sattes till noll och att många kvoter redan hade uttömts vid tilldelningen (22). På grundval av detta anses det att de tilldelade kvoterna inte medför några garantier för att den tilldelade kvoten skulle vara tillräcklig för att förhindra en omläggning av handeln. På grundval av tillgänglig statistik verkar det dessutom som att dessa tre länder stod för mindre än 20 % av den totala importen 2017. Därför avvisades ovanstående påståenden om kvoter. |
| --- | --- |

(61)

I detta avseende bör det noteras att endast Australien utan förbehåll undantogs från åtgärderna enligt Section 232 och att dess import av de berörda produkterna motsvarade cirka 1 % av Förenta staterna:s totala import under 2017 (21). Andra länder, såsom Korea, Argentina och Brasilien beviljades en tullfri kvot, men undantogs inte från åtgärderna. Vad gäller dessa länder bör det noteras att ett större antal kvoter sattes till noll och att många kvoter redan hade uttömts vid tilldelningen (22). På grundval av detta anses det att de tilldelade kvoterna inte medför några garantier för att den tilldelade kvoten skulle vara tillräcklig för att förhindra en omläggning av handeln. På grundval av tillgänglig statistik verkar det dessutom som att dessa tre länder stod för mindre än 20 % av den totala importen 2017. Därför avvisades ovanstående påståenden om kvoter.

21

22

| (62) | Med tanke på ovanstående bekräftas det att den oförutsedda omständighet som beskrivs i skäl 49 har lett till och kommer att leda till en tydlig ökning av stålimporten till unionen. |
| --- | --- |

(62)

Med tanke på ovanstående bekräftas det att den oförutsedda omständighet som beskrivs i skäl 49 har lett till och kommer att leda till en tydlig ökning av stålimporten till unionen.

5.   HOT OM ALLVARLIG SKADA

HOT OM ALLVARLIG SKADA

| (63) | I linje med metoden med en övergripande produktdefinition som fastställts i denna undersökning i det preliminära skedet genomfördes också skadeanalysen på övergripande nivå. Förordningen om provisoriska åtgärder visade i vissa fall att den övergripande analysens slutsatser om skada också bekräftades på produktkategorinivån genom exempel. |
| --- | --- |

(63)

I linje med metoden med en övergripande produktdefinition som fastställts i denna undersökning i det preliminära skedet genomfördes också skadeanalysen på övergripande nivå. Förordningen om provisoriska åtgärder visade i vissa fall att den övergripande analysens slutsatser om skada också bekräftades på produktkategorinivån genom exempel.

| (64) | Även bedömningen av skada i det slutliga skedet har genomförts på övergripande nivå, alltså för den berörda produkt som är föremål för bedömning, vilket därmed inkluderar de 26 produktkategorier för vilka kommissionen har konstaterat en ökning av importen. Liksom när det gäller utvecklingen av importen kompletterade kommissionen dock sin analys med en bedömning för var och en av de tre produktfamiljer som anges i skäl 21. |
| --- | --- |

(64)

Även bedömningen av skada i det slutliga skedet har genomförts på övergripande nivå, alltså för den berörda produkt som är föremål för bedömning, vilket därmed inkluderar de 26 produktkategorier för vilka kommissionen har konstaterat en ökning av importen. Liksom när det gäller utvecklingen av importen kompletterade kommissionen dock sin analys med en bedömning för var och en av de tre produktfamiljer som anges i skäl 21.

| (65) | Skadeanalysen nedan baseras på unionsindustrins frågeformulärssvar. Efter mottagandet av aktuellare information och kontroll av uppgifterna, uppdaterades de skadeindikatorer som beskrivs i det preliminära skedet i tillämpliga fall för att omfatta de senaste uppgifterna (från 2018). |
| --- | --- |

(65)

Skadeanalysen nedan baseras på unionsindustrins frågeformulärssvar. Efter mottagandet av aktuellare information och kontroll av uppgifterna, uppdaterades de skadeindikatorer som beskrivs i det preliminära skedet i tillämpliga fall för att omfatta de senaste uppgifterna (från 2018).

5.1   Övergripande utveckling av situationen för unionens stålindustri

Övergripande utveckling av situationen för unionens stålindustri

5.1.1   Förbrukning, inhemsk försäljning och marknadsandelar

Förbrukning, inhemsk försäljning och marknadsandelar

| (66) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att till unionstillverkarnas försäljning i unionen lägga import från samtliga länder, med undantag av import från EES-medlemmar och från vissa länder med vilka unionen har ingått ett avtal om ekonomiskt partnerskap som för närvarande är i kraft (se skäl 30). |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att till unionstillverkarnas försäljning i unionen lägga import från samtliga länder, med undantag av import från EES-medlemmar och från vissa länder med vilka unionen har ingått ett avtal om ekonomiskt partnerskap som för närvarande är i kraft (se skäl 30).

| (67) | På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen, unionstillverkarnas försäljning och motsvarande marknadsandel på följande sätt:

  Tabell 4


  Förbrukning i unionen, inhemsk försäljning och marknadsandel











  (i 1 000 ton) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (alla) | 148 455 | 155 730 | 160 742 | 166 375 | 169 350 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 105 | 108 | 112 | 114 |
| Inhemsk försäljning (alla) | 129 592 | 133 285 | 133 575 | 136 586 | 138 636 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 103 | 103 | 105 | 107 |
| Marknadsandel (alla) | 87,3 % | 85,6 % | 83,1 % | 82,1 % | 81,9 % |
| Källa: Eurostat och branschuppgifter. |

(67)

På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen, unionstillverkarnas försäljning och motsvarande marknadsandel på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Förbrukning i unionen, inhemsk försäljning och marknadsandel

Förbrukning i unionen, inhemsk försäljning och marknadsandel

(i 1 000 ton)

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (alla)

148 455

155 730

160 742

166 375

169 350

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

105

105

108

108

112

112

114

114

Inhemsk försäljning (alla)

129 592

133 285

133 575

136 586

138 636

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

103

103

103

103

105

105

107

107

Marknadsandel (alla)

87,3 %

85,6 %

83,1 %

82,1 %

81,9 %

Källa: Eurostat och branschuppgifter.

Källa:

| (68) | Den totala förbrukningen för de berörda 26 produktkategorierna ökade stadigt under perioden 2013–2017, med en total ökning på 14 %. Unionstillverkarnas försäljningsvolym ökade under denna period, men i betydligt mindre utsträckning än förbrukningen i unionen, dvs. med endast 7 %. Unionsindustrins sammanlagda marknadsandel minskade därför stadigt under skadeundersökningsperioden, dvs. med 5,4 procentenheter. |
| --- | --- |

(68)

Den totala förbrukningen för de berörda 26 produktkategorierna ökade stadigt under perioden 2013–2017, med en total ökning på 14 %. Unionstillverkarnas försäljningsvolym ökade under denna period, men i betydligt mindre utsträckning än förbrukningen i unionen, dvs. med endast 7 %. Unionsindustrins sammanlagda marknadsandel minskade därför stadigt under skadeundersökningsperioden, dvs. med 5,4 procentenheter.

5.1.2   Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager

Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager

| (69) | Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager utvecklades enligt följande:

  Tabell 5


  Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager











  (i 1 000 ton) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (alla) | 243 945 | 249 855 | 248 763 | 249 204 | 254 925 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 102 | 102 | 102 | 105 |
| Produktionskapacitet (alla) | 337 010 | 334 545 | 332 427 | 333 179 | 335 358 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 99 | 99 | 99 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande (alla) | 72 % | 75 % | 75 % | 75 % | 76 % |
| Lager (alla) | 11 883 | 12 734 | 13 159 | 12 974 | 14 140 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 107 | 111 | 109 | 119 |
| Källa: Branschuppgifter och frågeformulärssvar. |

(69)

Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager utvecklades enligt följande:

Tabell 5

Tabell 5

Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager

Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager

(i 1 000 ton)

2013

2014

2015

2016

2017

Produktion (alla)

243 945

249 855

248 763

249 204

254 925

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

102

102

102

102

102

102

105

105

Produktionskapacitet (alla)

337 010

334 545

332 427

333 179

335 358

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

99

99

99

99

99

99

100

100

Kapacitetsutnyttjande (alla)

72 %

75 %

75 %

75 %

76 %

Lager (alla)

11 883

12 734

13 159

12 974

14 140

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

107

107

111

111

109

109

119

119

Källa: Branschuppgifter och frågeformulärssvar.

Källa:

| (70) | Produktionsvolymen för den berörda produkt som är föremål för bedömning ökade med sammanlagt 5 % under skadeundersökningsperioden. Produktionskapaciteten förblev stabil och kapacitetsutnyttjandet ökade därför totalt sett med 4 procentenheter under perioden 2013–2017. De samarbetsvilliga unionstillverkarnas lager ökade med totalt 19 % under perioden 2013–2017. |
| --- | --- |

(70)

Produktionsvolymen för den berörda produkt som är föremål för bedömning ökade med sammanlagt 5 % under skadeundersökningsperioden. Produktionskapaciteten förblev stabil och kapacitetsutnyttjandet ökade därför totalt sett med 4 procentenheter under perioden 2013–2017. De samarbetsvilliga unionstillverkarnas lager ökade med totalt 19 % under perioden 2013–2017.

5.1.3   Försäljningspriser per enhet, lönsamhet och kassaflöde

Försäljningspriser per enhet, lönsamhet och kassaflöde

| (71) | Försäljningspriser per enhet, lönsamhet och kassaflöde utvecklades enligt följande:

  Tabell 6


  Försäljningspris per enhet, lönsamhet, kassaflöde | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 693,6 | 673,4 | 636,6 | 591,0 | 697,7 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 97 | 92 | 85 | 101 |
| Lönsamhet (i % av omsättningen) | – 0,9 % | 0,8 % | 0,6 % | 2,1 % | 5,6 % |
| Kassaflöde (miljoner euro) | 3 721 | 4 975 | 6 461 | 5 508 | 6 201 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 134 | 174 | 148 | 167 |
| Källa: Frågeformulärssvar. |

(71)

Försäljningspriser per enhet, lönsamhet och kassaflöde utvecklades enligt följande:

Tabell 6

Tabell 6

Försäljningspris per enhet, lönsamhet, kassaflöde

Försäljningspris per enhet, lönsamhet, kassaflöde

2013

2014

2015

2016

2017

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

693,6

673,4

636,6

591,0

697,7

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

97

97

92

92

85

85

101

101

Lönsamhet (i % av omsättningen)

– 0,9 %

0,8 %

0,6 %

2,1 %

5,6 %

Kassaflöde (miljoner euro)

3 721

4 975

6 461

5 508

6 201

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

134

134

174

174

148

148

167

167

Källa: Frågeformulärssvar.

Källa:

| (72) | Kontrollerade och uppdaterade siffror bekräftar den utvecklingstendens som fastställdes i förordningen om provisoriska åtgärder. För alla produkter konstaterades en betydande prisnedgång på unionsmarknaden till och med 2016. Priserna återhämtade sig till 2013 års nivå därefter. Överlag, och trots en avsevärd prisnedgång, kunde unionsindustrin minska sina tillverkningskostnader och uppnå en marginell vinstnivå 2016 samt öka den till en mer hållbar nivå under 2017 (5,6 %). Unionsindustrins totala kassaflöde ökade med 67 % mellan 2013 och 2017. |
| --- | --- |

(72)

Kontrollerade och uppdaterade siffror bekräftar den utvecklingstendens som fastställdes i förordningen om provisoriska åtgärder. För alla produkter konstaterades en betydande prisnedgång på unionsmarknaden till och med 2016. Priserna återhämtade sig till 2013 års nivå därefter. Överlag, och trots en avsevärd prisnedgång, kunde unionsindustrin minska sina tillverkningskostnader och uppnå en marginell vinstnivå 2016 samt öka den till en mer hållbar nivå under 2017 (5,6 %). Unionsindustrins totala kassaflöde ökade med 67 % mellan 2013 och 2017.

5.1.4   Sysselsättning

Sysselsättning

| (73) | När det gäller sysselsättningen förlorade unionsindustrin 9 208 arbetstillfällen från 2013 till 2017 (se tabellen nedan).

  Tabell 7


  Sysselsättning











  (heltidsekvivalenter) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning (alla) | 225 607 | 220 429 | 218 010 | 217 460 | 216 399 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 98 | 97 | 96 | 96 |
| Källa: Branschuppgifter och frågeformulärssvar. |

(73)

När det gäller sysselsättningen förlorade unionsindustrin 9 208 arbetstillfällen från 2013 till 2017 (se tabellen nedan).

Tabell 7

Tabell 7

Sysselsättning

Sysselsättning

(heltidsekvivalenter)

2013

2014

2015

2016

2017

Sysselsättning (alla)

225 607

220 429

218 010

217 460

216 399

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

98

98

97

97

96

96

96

96

Källa: Branschuppgifter och frågeformulärssvar.

Källa:

5.2   Analys av situationen för unionens stålindustri vad gäller de tre produktfamiljerna

Analys av situationen för unionens stålindustri vad gäller de tre produktfamiljerna

5.2.1   Förbrukning, inhemsk försäljning och marknadsandelar

Förbrukning, inhemsk försäljning och marknadsandelar

| (74) | För var och en av de tre produktfamiljerna utvecklades förbrukning, inhemsk försäljning och marknadsandelar på följande sätt:

  Tabell 8


  Förbrukning, inhemsk försäljning, marknadsandel per produktfamilj











  (i 1 000 ton) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (platta produkter) | 87 679 | 90 729 | 95 598 | 98 749 | 98 124 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 103 | 109 | 113 | 112 |
| Förbrukning (långa produkter) | 50 829 | 53 333 | 54 160 | 55 890 | 57 921 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 105 | 107 | 110 | 114 |
| Förbrukning (rör) | 9 947 | 11 667 | 10 985 | 11 735 | 13 305 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 117 | 110 | 118 | 134 |
| | | | | | |
| Inhemsk försäljning (platta produkter) | 75 212 | 76 365 | 77 020 | 78 274 | 77 601 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 102 | 102 | 104 | 103 |
| Inhemsk försäljning (långa produkter) | 46 461 | 47 679 | 47 757 | 48 935 | 51 095 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 103 | 103 | 105 | 110 |
| Inhemsk försäljning (rör) | 7 920 | 9 241 | 8 799 | 9 377 | 9 940 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 117 | 111 | 118 | 126 |
| | | | | | |
| Marknadsandel (platta produkter) | 86 % | 84 % | 81 % | 79 % | 79 % |
| Marknadsandel (långa produkter) | 91 % | 89 % | 88 % | 88 % | 88 % |
| Marknadsandel (rör) | 80 % | 79 % | 80 % | 80 % | 75 % |
| Källa: Eurostat och branschuppgifter. |

(74)

För var och en av de tre produktfamiljerna utvecklades förbrukning, inhemsk försäljning och marknadsandelar på följande sätt:

Tabell 8

Tabell 8

Förbrukning, inhemsk försäljning, marknadsandel per produktfamilj

Förbrukning, inhemsk försäljning, marknadsandel per produktfamilj

(i 1 000 ton)

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (platta produkter)

87 679

90 729

95 598

98 749

98 124

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

103

103

109

109

113

113

112

112

Förbrukning (långa produkter)

50 829

53 333

54 160

55 890

57 921

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

105

105

107

107

110

110

114

114

Förbrukning (rör)

9 947

11 667

10 985

11 735

13 305

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

117

117

110

110

118

118

134

134

Inhemsk försäljning (platta produkter)

75 212

76 365

77 020

78 274

77 601

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

102

102

102

102

104

104

103

103

Inhemsk försäljning (långa produkter)

46 461

47 679

47 757

48 935

51 095

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

103

103

103

103

105

105

110

110

Inhemsk försäljning (rör)

7 920

9 241

8 799

9 377

9 940

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

117

117

111

111

118

118

126

126

Marknadsandel (platta produkter)

86 %

84 %

81 %

79 %

79 %

Marknadsandel (långa produkter)

91 %

89 %

88 %

88 %

88 %

Marknadsandel (rör)

80 %

79 %

80 %

80 %

75 %

Källa: Eurostat och branschuppgifter.

Källa:

| (75) | Förbrukningen av platta produkter nådde sin kulmen under 2016 och minskade marginellt under 2017, med en total ökning på 12 %. Förbrukningen av långa produkter och rör ökade stadigt fram till slutet av 2017, vilket ledde till en total ökning på 14 % respektive 34 %. |
| --- | --- |

(75)

Förbrukningen av platta produkter nådde sin kulmen under 2016 och minskade marginellt under 2017, med en total ökning på 12 %. Förbrukningen av långa produkter och rör ökade stadigt fram till slutet av 2017, vilket ledde till en total ökning på 14 % respektive 34 %.

| (76) | Försäljningen av alla stålprodukter ökade överlag med 7 % under perioden 2013–2017. Under samma period konstaterades en liknande ökning för de tre produktfamiljerna, men som var mindre markant än ökningen av förbrukningen: unionstillverkarnas försäljning av platta produkter ökade med 3 %, försäljningen av långa produkter med 10 % och försäljningen av rör med 26 %. |
| --- | --- |

(76)

Försäljningen av alla stålprodukter ökade överlag med 7 % under perioden 2013–2017. Under samma period konstaterades en liknande ökning för de tre produktfamiljerna, men som var mindre markant än ökningen av förbrukningen: unionstillverkarnas försäljning av platta produkter ökade med 3 %, försäljningen av långa produkter med 10 % och försäljningen av rör med 26 %.

| (77) | Trenden för unionsindustrins totala marknad (minus 5 procentenheter) bekräftades vid en separat analys av platta produkter (minus 7 procentenheter), långa produkter (minus 3 procentenheter) och rör (minus 5 procentenheter). |
| --- | --- |

(77)

Trenden för unionsindustrins totala marknad (minus 5 procentenheter) bekräftades vid en separat analys av platta produkter (minus 7 procentenheter), långa produkter (minus 3 procentenheter) och rör (minus 5 procentenheter).

5.2.2   Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager

Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager

| (78) | För var och en av de tre produktfamiljerna utvecklades produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager på följande sätt:

  Tabell 9


  Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager per produktfamilj











  (i 1 000 ton) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (platta produkter) | 172 873 | 177 224 | 176 567 | 177 247 | 180 986 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 103 | 102 | 103 | 105 |
| Produktion (långa produkter) | 59 082 | 59 535 | 60 079 | 59 706 | 60 572 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 101 | 102 | 101 | 103 |
| Produktion (rör) | 11 991 | 13 096 | 12 116 | 12 251 | 13 366 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 109 | 101 | 102 | 111 |
| | | | | | |
| Produktionskapacitet (platta produkter) | 234 615 | 233 689 | 230 216 | 230 921 | 232 220 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 100 | 98 | 98 | 99 |
| Produktionskapacitet (långa produkter) | 80 833 | 78 244 | 79 455 | 79 736 | 81 806 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 97 | 98 | 99 | 101 |
| Produktionskapacitet (rör) | 24 053 | 25 482 | 27 721 | 27 255 | 24 224 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 106 | 115 | 113 | 101 |
| | | | | | |
| Kapacitetsutnyttjande (platta produkter) | 74 % | 76 % | 77 % | 77 % | 78 % |
| Kapacitetsutnyttjande (långa produkter) | 73 % | 76 % | 76 % | 75 % | 74 % |
| Kapacitetsutnyttjande (rör) | 50 % | 51 % | 44 % | 45 % | 55 % |
| Lager (platta produkter) | 7 573 | 8 171 | 8 386 | 8 098 | 8 623 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 108 | 111 | 107 | 114 |
| Lager (långa produkter) | 3 449 | 3 430 | 3 722 | 3 740 | 3 877 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 99 | 108 | 108 | 112 |
| Lager (rör) | 861 | 1 132 | 1 050 | 1 137 | 1 639 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 132 | 122 | 132 | 190 |
| Källa: Branschuppgifter och frågeformulärssvar. |

(78)

För var och en av de tre produktfamiljerna utvecklades produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager på följande sätt:

Tabell 9

Tabell 9

Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager per produktfamilj

Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande och lager per produktfamilj

(i 1 000 ton)

2013

2014

2015

2016

2017

Produktion (platta produkter)

172 873

177 224

176 567

177 247

180 986

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

103

103

102

102

103

103

105

105

Produktion (långa produkter)

59 082

59 535

60 079

59 706

60 572

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

101

101

102

102

101

101

103

103

Produktion (rör)

11 991

13 096

12 116

12 251

13 366

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

109

109

101

101

102

102

111

111

Produktionskapacitet (platta produkter)

234 615

233 689

230 216

230 921

232 220

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

100

100

98

98

98

98

99

99

Produktionskapacitet (långa produkter)

80 833

78 244

79 455

79 736

81 806

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

97

97

98

98

99

99

101

101

Produktionskapacitet (rör)

24 053

25 482

27 721

27 255

24 224

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

106

106

115

115

113

113

101

101

Kapacitetsutnyttjande (platta produkter)

74 %

76 %

77 %

77 %

78 %

Kapacitetsutnyttjande (långa produkter)

73 %

76 %

76 %

75 %

74 %

Kapacitetsutnyttjande (rör)

50 %

51 %

44 %

45 %

55 %

Lager (platta produkter)

7 573

8 171

8 386

8 098

8 623

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

108

108

111

111

107

107

114

114

Lager (långa produkter)

3 449

3 430

3 722

3 740

3 877

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

99

99

108

108

108

108

112

112

Lager (rör)

861

1 132

1 050

1 137

1 639

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

132

132

122

122

132

132

190

190

Källa: Branschuppgifter och frågeformulärssvar.

Källa:

| (79) | För de tre produktfamiljerna utvecklades produktionen i olika riktningar. Tillverkningen ökade med 5 % för platta produkter, med 3 % för långa produkter, och minskade med 11 % för rör under hela skadeundersökningsperioden. Under alla omständigheter kan variationen i tillverkningen betraktas som relativt stabil. |
| --- | --- |

(79)

För de tre produktfamiljerna utvecklades produktionen i olika riktningar. Tillverkningen ökade med 5 % för platta produkter, med 3 % för långa produkter, och minskade med 11 % för rör under hela skadeundersökningsperioden. Under alla omständigheter kan variationen i tillverkningen betraktas som relativt stabil.

| (80) | Produktionskapaciteten förblev stabil. Denna trend bekräftades konsekvent vid analysen av varje produktfamilj: platta produkter minskade med 1 %, långa produkter ökade med 1 % och rör ökade med 1 % under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet ökade totalt för varje produktfamilj (platta produkter plus 4 procentenheter, långa produkter plus 1 procentenhet och rör plus 5 procentenheter). |
| --- | --- |

(80)

Produktionskapaciteten förblev stabil. Denna trend bekräftades konsekvent vid analysen av varje produktfamilj: platta produkter minskade med 1 %, långa produkter ökade med 1 % och rör ökade med 1 % under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet ökade totalt för varje produktfamilj (platta produkter plus 4 procentenheter, långa produkter plus 1 procentenhet och rör plus 5 procentenheter).

| (81) | Lager för platta och långa produkter ökade till en liknande nivå under perioden 2013–2017, medan de nästan fördubblades för rör. Kontrollerade och uppdaterade siffror bekräftar därför den utvecklingstendens som angavs i förordningen om provisoriska åtgärder. |
| --- | --- |

(81)

Lager för platta och långa produkter ökade till en liknande nivå under perioden 2013–2017, medan de nästan fördubblades för rör. Kontrollerade och uppdaterade siffror bekräftar därför den utvecklingstendens som angavs i förordningen om provisoriska åtgärder.

5.2.3   Försäljningspriser per enhet, lönsamhet och kassaflöde

Försäljningspriser per enhet, lönsamhet och kassaflöde

| (82) | För var och en av de tre produktfamiljerna utvecklades försäljningspriser per enhet, lönsamhet och kassaflöde på följande sätt:

  Tabell 10


  Försäljningspris per enhet, lönsamhet och kassaflöde per produktfamilj











  (euro/ton) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton, platta produkter) | 711,3 | 689,3 | 659,8 | 612,8 | 744,3 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 97 | 93 | 86 | 105 |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton, långa produkter) | 607,0 | 591,3 | 546,4 | 509,1 | 584,4 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 97 | 90 | 84 | 96 |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton, rör) | 1 093,9 | 1 063,5 | 1 013,9 | 913,2 | 949,3 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 97 | 93 | 83 | 87 |
| Lönsamhet (i % av omsättningen, platta produkter) | – 1,9 % | 0,2 % | 0,5 % | 2,5 % | 7,7 % |
| Lönsamhet (i % av omsättningen, långa produkter) | 0,7 % | 2,1 % | 1,7 % | 2,1 % | 3,1 % |
| Lönsamhet (i % av omsättningen, rör) | 1,3 % | 0,4 % | – 3,4 % | – 1,2 % | – 1,7 % |
| Kassaflöde (miljoner euro, platta produkter) | 2 309 | 3 997 | 5 209 | 4 235 | 5 177 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 173 | 226 | 183 | 224 |
| Kassaflöde (miljoner euro, långa produkter) | 820 | 1 156 | 1 534 | 1 473 | 1 159 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 141 | 187 | 180 | 141 |
| Kassaflöde (miljoner euro, rör) | 592 | – 178 | – 283 | – 200 | – 135 |
| Index 2013 = 100 | 100 | – 30 | – 48 | – 34 | – 23 |
| Källa: Frågeformulärssvar. |

(82)

För var och en av de tre produktfamiljerna utvecklades försäljningspriser per enhet, lönsamhet och kassaflöde på följande sätt:

Tabell 10

Tabell 10

Försäljningspris per enhet, lönsamhet och kassaflöde per produktfamilj

Försäljningspris per enhet, lönsamhet och kassaflöde per produktfamilj

(euro/ton)

2013

2014

2015

2016

2017

Försäljningspris per enhet (i euro/ton, platta produkter)

711,3

689,3

659,8

612,8

744,3

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

97

97

93

93

86

86

105

105

Försäljningspris per enhet (i euro/ton, långa produkter)

607,0

591,3

546,4

509,1

584,4

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

97

97

90

90

84

84

96

96

Försäljningspris per enhet (i euro/ton, rör)

1 093,9

1 063,5

1 013,9

913,2

949,3

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

97

97

93

93

83

83

87

87

Lönsamhet (i % av omsättningen, platta produkter)

– 1,9 %

0,2 %

0,5 %

2,5 %

7,7 %

Lönsamhet (i % av omsättningen, långa produkter)

0,7 %

2,1 %

1,7 %

2,1 %

3,1 %

Lönsamhet (i % av omsättningen, rör)

1,3 %

0,4 %

– 3,4 %

– 1,2 %

– 1,7 %

Kassaflöde (miljoner euro, platta produkter)

2 309

3 997

5 209

4 235

5 177

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

173

173

226

226

183

183

224

224

Kassaflöde (miljoner euro, långa produkter)

820

1 156

1 534

1 473

1 159

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

141

141

187

187

180

180

141

141

Kassaflöde (miljoner euro, rör)

592

– 178

– 283

– 200

– 135

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

– 30

– 30

– 48

– 48

– 34

– 34

– 23

– 23

Källa: Frågeformulärssvar.

Källa:

| (83) | Försäljningspriser för platta produkter minskade med 14 % fram till 2016 och ökade därefter under 2017 till en högre nivå än 2013 (+ 5 %). Försäljningspriset per enhet för långa produkter och rör minskade också avsevärt fram till 2016 (med 16 % respektive 17 %) och ökade sedan något igen 2017. Totalt sjönk priserna för dessa produkter med 4 % respektive 13 %. |
| --- | --- |

(83)

Försäljningspriser för platta produkter minskade med 14 % fram till 2016 och ökade därefter under 2017 till en högre nivå än 2013 (+ 5 %). Försäljningspriset per enhet för långa produkter och rör minskade också avsevärt fram till 2016 (med 16 % respektive 17 %) och ökade sedan något igen 2017. Totalt sjönk priserna för dessa produkter med 4 % respektive 13 %.

| (84) | Vad gäller lönsamheten, i) lyckades unionsindustrin uppnå en marginell vinstnivå för platta produkter 2016 (efter förluster och nollresultat under föregående år) och ökade sin lönsamhet till 7,7 % 2017, ii) lönsamheten för långa produkter nådde 2,1 % 2014 och förblev på samma nivå till 2017 då den ökade till 3,1 %, iii) lönsamheten för rör sjönk avsevärt från 2013 (1,3 %) till – 3,4 % 2015 och förblev negativ 2016 och 2017 (– 1,2 % respektive – 1,7 %). |
| --- | --- |

(84)

Vad gäller lönsamheten, i) lyckades unionsindustrin uppnå en marginell vinstnivå för platta produkter 2016 (efter förluster och nollresultat under föregående år) och ökade sin lönsamhet till 7,7 % 2017, ii) lönsamheten för långa produkter nådde 2,1 % 2014 och förblev på samma nivå till 2017 då den ökade till 3,1 %, iii) lönsamheten för rör sjönk avsevärt från 2013 (1,3 %) till – 3,4 % 2015 och förblev negativ 2016 och 2017 (– 1,2 % respektive – 1,7 %).

| (85) | Kassaflödet för platta och långa produkter förbättrades (det ökade med 124 % för platta produkter och i mycket lägre utsträckning för långa produkter, dvs. endast 41 %), samtidigt som kassaflödet för rör minskade avsevärt, med 130 % under 2014 och förblev negativ fram till slutet av 2017. |
| --- | --- |

(85)

Kassaflödet för platta och långa produkter förbättrades (det ökade med 124 % för platta produkter och i mycket lägre utsträckning för långa produkter, dvs. endast 41 %), samtidigt som kassaflödet för rör minskade avsevärt, med 130 % under 2014 och förblev negativ fram till slutet av 2017.

5.2.4   Sysselsättning

Sysselsättning

| (86) | Vad gäller sysselsättning drabbades tillverkare av platta produkter särskilt hårt, eftersom de förlorade nästan 8 600 arbetstillfällen under denna period. I procenttal var situationen allvarligast för rörindustrin där antalet arbetstillfällen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 11


  Sysselsättning per produktfamilj











  (heltidsekvivalenter) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning (platta produkter) | 134 720 | 129 256 | 127 743 | 126 300 | 126 124 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 96 | 95 | 94 | 94 |
| Sysselsättning (långa produkter) | 49 545 | 49 662 | 51 288 | 53 946 | 53 943 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 100 | 104 | 109 | 109 |
| Sysselsättning (rör) | 41 342 | 41 511 | 38 978 | 37 214 | 36 333 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 100 | 94 | 90 | 88 |
| Källa: Branschuppgifter och frågeformulärssvar. |

(86)

Vad gäller sysselsättning drabbades tillverkare av platta produkter särskilt hårt, eftersom de förlorade nästan 8 600 arbetstillfällen under denna period. I procenttal var situationen allvarligast för rörindustrin där antalet arbetstillfällen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 11

Tabell 11

Sysselsättning per produktfamilj

Sysselsättning per produktfamilj

(heltidsekvivalenter)

2013

2014

2015

2016

2017

Sysselsättning (platta produkter)

134 720

129 256

127 743

126 300

126 124

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

96

96

95

95

94

94

94

94

Sysselsättning (långa produkter)

49 545

49 662

51 288

53 946

53 943

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

100

100

104

104

109

109

109

109

Sysselsättning (rör)

41 342

41 511

38 978

37 214

36 333

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

100

100

94

94

90

90

88

88

Källa: Branschuppgifter och frågeformulärssvar.

Källa:

5.3   Slutsats om unionsindustrins situation och den senaste utvecklingen

Slutsats om unionsindustrins situation och den senaste utvecklingen

| (87) | Analysen ovan visade att unionsindustrin – både överlag och för var och en av de tre produktfamiljerna – befann sig i en svår ekonomisk situation fram till 2016 och endast delvis återhämtade sig 2017. Industrin är alltså fortfarande i en bräcklig och sårbar situation. |
| --- | --- |

(87)

Analysen ovan visade att unionsindustrin – både överlag och för var och en av de tre produktfamiljerna – befann sig i en svår ekonomisk situation fram till 2016 och endast delvis återhämtade sig 2017. Industrin är alltså fortfarande i en bräcklig och sårbar situation.

| (88) | I september 2018 bad kommissionen unionsindustrins branschorganisationer att lämna ekonomiska uppgifter för första halvåret 2018, i syfte att undersöka hur situationen utvecklas efter undersökningsperioden, som omfattade åren 2013–2017. |
| --- | --- |

(88)

I september 2018 bad kommissionen unionsindustrins branschorganisationer att lämna ekonomiska uppgifter för första halvåret 2018, i syfte att undersöka hur situationen utvecklas efter undersökningsperioden, som omfattade åren 2013–2017.

| (89) | De upplysningar som kommissionen mottog kunde inte kontrolleras. Eftersom kommissionen saknade uppgifter för första halvåret 2017 (uppgifterna lämnades på grundval av hela 2017), kunde kommissionen inte dra några tillförlitliga slutsatser på grundval av industrins situation under första halvåret 2018. På grundval av dessa uppgifter för 2018 kunde emellertid trenden för 2017 bekräftas, nämligen en partiell återhämtning för unionsindustrin. Det bör dock noteras att – såsom anges i tabell 12 – den månatliga importen till unionen började öka framför allt från och med juni 2018. Dessutom började stålpriserna i unionen följa en nedåtgående trend från och med tredje kvartalet 2018. Det är därför inte möjligt att observera effekterna av denna import och prisutveckling på unionsindustrins situation under det första halvåret 2018. De senaste uppgifterna bekräftar följaktligen unionsindustrins vanskliga situation och det hot som den senaste ökningen av importen utgör. |
| --- | --- |

(89)

De upplysningar som kommissionen mottog kunde inte kontrolleras. Eftersom kommissionen saknade uppgifter för första halvåret 2017 (uppgifterna lämnades på grundval av hela 2017), kunde kommissionen inte dra några tillförlitliga slutsatser på grundval av industrins situation under första halvåret 2018. På grundval av dessa uppgifter för 2018 kunde emellertid trenden för 2017 bekräftas, nämligen en partiell återhämtning för unionsindustrin. Det bör dock noteras att – såsom anges i tabell 12 – den månatliga importen till unionen började öka framför allt från och med juni 2018. Dessutom började stålpriserna i unionen följa en nedåtgående trend från och med tredje kvartalet 2018. Det är därför inte möjligt att observera effekterna av denna import och prisutveckling på unionsindustrins situation under det första halvåret 2018. De senaste uppgifterna bekräftar följaktligen unionsindustrins vanskliga situation och det hot som den senaste ökningen av importen utgör.

5.4   Hot om allvarlig skada

Hot om allvarlig skada

| (90) | I förordningen om provisoriska skyddsåtgärder drog kommissionen slutsatsen att situationen för unionsindustrin försämrades kraftigt under perioden 2013–2016 och delvis återhämtade sig under 2017. Kommissionen ansåg emellertid att unionsindustrin trots den tillfälliga förbättringen fortfarande befann sig i en bräcklig situation och under hot om allvarlig skada om den ökande importtrenden fortsatte, med den därav följande prispressen och en lönsamhet som faller under hållbara nivåer. |
| --- | --- |

(90)

I förordningen om provisoriska skyddsåtgärder drog kommissionen slutsatsen att situationen för unionsindustrin försämrades kraftigt under perioden 2013–2016 och delvis återhämtade sig under 2017. Kommissionen ansåg emellertid att unionsindustrin trots den tillfälliga förbättringen fortfarande befann sig i en bräcklig situation och under hot om allvarlig skada om den ökande importtrenden fortsatte, med den därav följande prispressen och en lönsamhet som faller under hållbara nivåer.

| (91) | Denna preliminära slutsats bekräftas också i det slutliga skedet mot bakgrund av den ovannämnda uppdaterade analysen av skadeindikatorernas utveckling, både sammantaget och för de tre produktfamiljerna (platta produkter, långa produkter och rör). |
| --- | --- |

(91)

Denna preliminära slutsats bekräftas också i det slutliga skedet mot bakgrund av den ovannämnda uppdaterade analysen av skadeindikatorernas utveckling, både sammantaget och för de tre produktfamiljerna (platta produkter, långa produkter och rör).

| (92) | De uppdaterade skadeindikatorerna omfattar uppgifter avseende tre produktkategorier som tidigare hade uteslutits från definitionen i det preliminära skedet. I den utsträckning dessa är tillgängliga har de senaste uppgifterna analyserats och denna övergripande analys har bekräftat de viktigaste iakttagelser som gjordes i det preliminära skedet. |
| --- | --- |

(92)

De uppdaterade skadeindikatorerna omfattar uppgifter avseende tre produktkategorier som tidigare hade uteslutits från definitionen i det preliminära skedet. I den utsträckning dessa är tillgängliga har de senaste uppgifterna analyserats och denna övergripande analys har bekräftat de viktigaste iakttagelser som gjordes i det preliminära skedet.

| (93) | I det preliminära skedet var en avgörande faktor för fastställandet av risken för skada att den betydande ökning av importen som konstaterats sedan 2013 inte skulle komma att upphöra, utan skulle öka och nå allvarligt skadevållande nivåer i avsaknad av korrigerande åtgärder. Denna förväntade trend är redan på väg, vilket de mest aktuella uppgifterna visar (se avsnitt 5.6). |
| --- | --- |

(93)

I det preliminära skedet var en avgörande faktor för fastställandet av risken för skada att den betydande ökning av importen som konstaterats sedan 2013 inte skulle komma att upphöra, utan skulle öka och nå allvarligt skadevållande nivåer i avsaknad av korrigerande åtgärder. Denna förväntade trend är redan på väg, vilket de mest aktuella uppgifterna visar (se avsnitt 5.6).

5.5   Synpunkter som mottagits efter införandet av de provisoriska åtgärderna

Synpunkter som mottagits efter införandet av de provisoriska åtgärderna

| (94) | Flera berörda parter hävdade att unionsindustrin inte är i en sårbar eller bräcklig situation, eftersom de flesta indikatorer förbättrades under skadeundersökningsperioden. Den uppnådde till exempel en lönsamhet på 6,2 % under 2017 (som nämns i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder) och försäljningspriserna ökade med nästan 20 % mellan 2016 och 2017. Det nämndes också att Eurofer hade meddelat att utsikterna för unionsindustrin är positiva. På samma sätt hävdade dessa parter också att standarden för fastställande av allvarlig skada är mycket hög och mycket högre än standarden för väsentlig skada i antidumpningsavtalet och subventionsavtalet, eftersom allvarlig skada måste vara tydligt förestående och mycket nära att inträffa. |
| --- | --- |

(94)

Flera berörda parter hävdade att unionsindustrin inte är i en sårbar eller bräcklig situation, eftersom de flesta indikatorer förbättrades under skadeundersökningsperioden. Den uppnådde till exempel en lönsamhet på 6,2 % under 2017 (som nämns i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder) och försäljningspriserna ökade med nästan 20 % mellan 2016 och 2017. Det nämndes också att Eurofer hade meddelat att utsikterna för unionsindustrin är positiva. På samma sätt hävdade dessa parter också att standarden för fastställande av allvarlig skada är mycket hög och mycket högre än standarden för väsentlig skada i antidumpningsavtalet och subventionsavtalet, eftersom allvarlig skada måste vara tydligt förestående och mycket nära att inträffa.

| (95) | I förordningen om provisoriska skyddsåtgärder konstaterade kommissionen att unionsindustrin var i en bräcklig situation, och på väg att återhämta sig från en period där dess situation hade försämrats kraftigt. Återhämtningen tillskrevs bland annat effektiviteten för de olika handelspolitiska skyddsåtgärder som har antagits, i synnerhet sedan 2016. Eftersom kommissionen inte kunde fastställa att det förekom allvarlig skada bedömdes i stället hotet därom. Kommissionen bekräftade i detta sammanhang att den pågående preliminära återhämtningen snabbt skulle kunna vändas vid en ytterligare ökning av importen. Som fastställts ovan skulle en sådan ytterligare ökning av importen sannolikt komma att förvärras till följd av åtgärderna enligt Section 232. Kommissionen konstaterade därför att den omständigheten att situationen för unionsindustrin förbättrades under 2017 jämfört med tidigare år inte ändrade slutsatsen att det föreligger ett hot om allvarlig skada. Dessa slutsatser bekräftades i den ovannämnda analysen och påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(95)

I förordningen om provisoriska skyddsåtgärder konstaterade kommissionen att unionsindustrin var i en bräcklig situation, och på väg att återhämta sig från en period där dess situation hade försämrats kraftigt. Återhämtningen tillskrevs bland annat effektiviteten för de olika handelspolitiska skyddsåtgärder som har antagits, i synnerhet sedan 2016. Eftersom kommissionen inte kunde fastställa att det förekom allvarlig skada bedömdes i stället hotet därom. Kommissionen bekräftade i detta sammanhang att den pågående preliminära återhämtningen snabbt skulle kunna vändas vid en ytterligare ökning av importen. Som fastställts ovan skulle en sådan ytterligare ökning av importen sannolikt komma att förvärras till följd av åtgärderna enligt Section 232. Kommissionen konstaterade därför att den omständigheten att situationen för unionsindustrin förbättrades under 2017 jämfört med tidigare år inte ändrade slutsatsen att det föreligger ett hot om allvarlig skada. Dessa slutsatser bekräftades i den ovannämnda analysen och påståendet avvisas därför.

| (96) | När det gäller unionsindustrins lönsamhet hävdade flera berörda parter att kommissionen i ett antal ärenden som rör handelspolitiska skyddsåtgärder inom stålsektorn ansett att en vinstmarginal på 3–7 % kunde anses vara adekvat. Därför bör en total lönsamhet på 6,2 %, såsom preliminärt fastställts, vara tillräcklig för att unionsindustrin skulle vara fortsatt bärkraftig och mycket konkurrenskraftig. |
| --- | --- |

(96)

När det gäller unionsindustrins lönsamhet hävdade flera berörda parter att kommissionen i ett antal ärenden som rör handelspolitiska skyddsåtgärder inom stålsektorn ansett att en vinstmarginal på 3–7 % kunde anses vara adekvat. Därför bör en total lönsamhet på 6,2 %, såsom preliminärt fastställts, vara tillräcklig för att unionsindustrin skulle vara fortsatt bärkraftig och mycket konkurrenskraftig.

| (97) | Såsom förklaras i skälen 90–93, trots att lönsamheten under 2017 hade förbättrats avsevärt från tidigare år (då unionsindustrin gick antingen med förlust eller uppvisade ett nollresultat) kan situationen snabbt vändas om importen skulle fortsätta att öka (eller plötsligt öka kraftigt till följd av bland annat åtgärder enligt Section 232). I en situation med hot om allvarlig skada måste analysen med nödvändighet omfatta framåtblickande inslag. I detta sammanhang bör den fastställda risken för omläggning av handeln vara ett centralt inslag som skulle inverka negativt på unionsindustrins ekonomiska situation om åtgärder inte införs. Den lönsamhet som industrin uppnådde under 2017 kan följaktligen inte betraktas separat, och ändrar inte på slutsatsen att det föreligger ett hot om allvarlig skada. Denna invändning avvisas således. |
| --- | --- |

(97)

Såsom förklaras i skälen 90–93, trots att lönsamheten under 2017 hade förbättrats avsevärt från tidigare år (då unionsindustrin gick antingen med förlust eller uppvisade ett nollresultat) kan situationen snabbt vändas om importen skulle fortsätta att öka (eller plötsligt öka kraftigt till följd av bland annat åtgärder enligt Section 232). I en situation med hot om allvarlig skada måste analysen med nödvändighet omfatta framåtblickande inslag. I detta sammanhang bör den fastställda risken för omläggning av handeln vara ett centralt inslag som skulle inverka negativt på unionsindustrins ekonomiska situation om åtgärder inte införs. Den lönsamhet som industrin uppnådde under 2017 kan följaktligen inte betraktas separat, och ändrar inte på slutsatsen att det föreligger ett hot om allvarlig skada. Denna invändning avvisas således.

5.6   Dataanalys för tiden efter 2017

Dataanalys för tiden efter 2017

| (98) | I samband med analysen om hot om allvarlig skada är det nödvändigt att utföra en framåtblickande analys, eftersom det inte konstaterats föreligga någon allvarlig skada under den analyserade perioden. I synnerhet föreskrivs enligt artikel 9.2 i förordning (EU) 2015/478 och artikel 6.3 i förordning (EU) 2015/755 – i fall av hot om skada – en undersökning av ökningstakten för exporten till unionen, och sannolikheten för att tillgänglig kapacitet används för export till unionen. |
| --- | --- |

(98)

I samband med analysen om hot om allvarlig skada är det nödvändigt att utföra en framåtblickande analys, eftersom det inte konstaterats föreligga någon allvarlig skada under den analyserade perioden. I synnerhet föreskrivs enligt artikel 9.2 i förordning (EU) 2015/478 och artikel 6.3 i förordning (EU) 2015/755 – i fall av hot om skada – en undersökning av ökningstakten för exporten till unionen, och sannolikheten för att tillgänglig kapacitet används för export till unionen.

| (99) | Medan exportens ökningstakt redan undersökts ovan har kommissionen gjort en mer noggrann analys av sannolikheten för ytterligare ökad export på grundval av de senaste tillgängliga uppgifterna, dvs. perioden januari–september 2018. Dessa uppdaterade uppgifter gjorde det möjligt för kommissionen att bekräfta slutsatserna i det preliminära skedet, särskilt när det gäller importutvecklingen och risken för omläggning av handeln. |
| --- | --- |

(99)

Medan exportens ökningstakt redan undersökts ovan har kommissionen gjort en mer noggrann analys av sannolikheten för ytterligare ökad export på grundval av de senaste tillgängliga uppgifterna, dvs. perioden januari–september 2018. Dessa uppdaterade uppgifter gjorde det möjligt för kommissionen att bekräfta slutsatserna i det preliminära skedet, särskilt när det gäller importutvecklingen och risken för omläggning av handeln.

| (100) | Som statistiken i tabellerna nedan visar fortsatte den uppåtgående importtrenden och de första tecknen på en omläggning av handeln observerades redan under månaderna efter ikraftträdandet av åtgärderna enligt Section 232, med gradvis minskande import till Förenta staterna och ökande import till unionen (23). Kommissionen anser, av de skäl som närmare anges nedan, att den ökande trenden kommer att bli än mer uttalad i framtiden om slutgiltiga åtgärder inte införs. |
| --- | --- |

(100)

Som statistiken i tabellerna nedan visar fortsatte den uppåtgående importtrenden och de första tecknen på en omläggning av handeln observerades redan under månaderna efter ikraftträdandet av åtgärderna enligt Section 232, med gradvis minskande import till Förenta staterna och ökande import till unionen (23). Kommissionen anser, av de skäl som närmare anges nedan, att den ökande trenden kommer att bli än mer uttalad i framtiden om slutgiltiga åtgärder inte införs.

23

5.6.1   Utvecklingen av importen till unionen

Utvecklingen av importen till unionen

| (101) | Den analyserade perioden för utvecklingen av importen har utökats med det första halvåret 2018. Denna uppdaterade analys visar att importen av den produkt som är föremål för bedömning ökade ytterligare på årsbasis totalt sett. Ökningen av importen under perioden juli 2017–juni 2018 jämfört med januari 2017–december 2017 kan förklaras med den relativt höga importnivån under det första halvåret 2018, då den totala importvolymen av de produkter som bedöms uppgick till 17,4 miljoner ton, jämfört med 15,4 miljoner ton under första halvåret 2017 och 14,5 miljoner ton under andra halvåret 2017. Därför bekräftar dessa nyare uppgifter kommissionens bedömning i det preliminära skedet att importen sannolikt skulle öka ytterligare efter 2017. |
| --- | --- |

(101)

Den analyserade perioden för utvecklingen av importen har utökats med det första halvåret 2018. Denna uppdaterade analys visar att importen av den produkt som är föremål för bedömning ökade ytterligare på årsbasis totalt sett. Ökningen av importen under perioden juli 2017–juni 2018 jämfört med januari 2017–december 2017 kan förklaras med den relativt höga importnivån under det första halvåret 2018, då den totala importvolymen av de produkter som bedöms uppgick till 17,4 miljoner ton, jämfört med 15,4 miljoner ton under första halvåret 2017 och 14,5 miljoner ton under andra halvåret 2017. Därför bekräftar dessa nyare uppgifter kommissionens bedömning i det preliminära skedet att importen sannolikt skulle öka ytterligare efter 2017.

| (102) | Åtgärderna enligt Section 232 infördes den 8 mars 2018. Det är därför relevant att bedöma importvolymen 2018 månadsvis, jämfört med samma period under det föregående året (2017). Denna jämförelse visar att importen till unionen varje månad under 2018 var högre än importen 2017. Skillnaderna var större i juni och juli 2018, några månader efter införandet av åtgärderna enligt Section 232. I augusti och september 2018 var ökningen fortfarande betydande, men mindre uttalad än under de föregående två månaderna, eventuellt på grund av de provisoriska skyddsåtgärder som infördes den 18 juli 2018. |
| --- | --- |

(102)

Åtgärderna enligt Section 232 infördes den 8 mars 2018. Det är därför relevant att bedöma importvolymen 2018 månadsvis, jämfört med samma period under det föregående året (2017). Denna jämförelse visar att importen till unionen varje månad under 2018 var högre än importen 2017. Skillnaderna var större i juni och juli 2018, några månader efter införandet av åtgärderna enligt Section 232. I augusti och september 2018 var ökningen fortfarande betydande, men mindre uttalad än under de föregående två månaderna, eventuellt på grund av de provisoriska skyddsåtgärder som infördes den 18 juli 2018.

| (103) | Båda analyserna visar en tydligt kontinuerligt ökande trend för importen till unionen, vilket bekräftar kommissionens bedömning i det preliminära skedet.

  Tabell 12


  Månatlig import till unionen















  EU (i 1 000 ton) | Januari | Februari | Mars | April | Maj | Juni | Juli | Augusti | September |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import 2017 (alla) | 2 737 | 2 464 | 2 914 | 2 648 | 2 984 | 2 512 | 2 315 | 2 308 | 2 339 |
| Import 2018 (alla) | 3 080 | 2 490 | 2 934 | 3 033 | 2 999 | 2 940 | 2 828 | 2 414 | 2 587 |
| Ökning 2017–2018 | + 13 % | + 1 % | + 1 % | + 15 % | + 1 % | + 17 % | + 22 % | + 5 % | + 11 % |
| Källa: Eurostat. |

(103)

Båda analyserna visar en tydligt kontinuerligt ökande trend för importen till unionen, vilket bekräftar kommissionens bedömning i det preliminära skedet.

Tabell 12

Tabell 12

Månatlig import till unionen

Månatlig import till unionen

EU (i 1 000 ton)

Januari

Februari

Mars

April

Maj

Juni

Juli

Augusti

September

Import 2017 (alla)

2 737

2 464

2 914

2 648

2 984

2 512

2 315

2 308

2 339

Import 2018 (alla)

3 080

2 490

2 934

3 033

2 999

2 940

2 828

2 414

2 587

Ökning 2017–2018

Ökning 2017–2018

- 13 %

- 13 %

- 1 %

- 1 %

- 1 %

- 1 %

- 15 %

- 15 %

- 1 %

- 1 %

- 17 %

- 17 %

- 22 %

- 22 %

- 5 %

- 5 %

- 11 %

- 11 %

Källa: Eurostat.

Källa:

5.6.2   Utvecklingen för importen till Förenta staterna

Utvecklingen för importen till Förenta staterna

| (104) | Under de höranden som nämns i skäl 10 hävdade flera berörda parter att priserna på importen till Förenta staterna hade ökat kraftigt sedan införandet av åtgärderna enligt Section 232, till en nivå som trots en tull på 25 % skulle göra det möjligt för dessa företag att göra en vinst. Med hänsyn till denna situation skulle dessa företag inte ha något incitament alls att lägga om sin försäljning till Förenta staterna till någon annan marknad, till exempel unionen. Det hävdades också att importen till Förenta staterna följaktligen knappast påverkades av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(104)

Under de höranden som nämns i skäl 10 hävdade flera berörda parter att priserna på importen till Förenta staterna hade ökat kraftigt sedan införandet av åtgärderna enligt Section 232, till en nivå som trots en tull på 25 % skulle göra det möjligt för dessa företag att göra en vinst. Med hänsyn till denna situation skulle dessa företag inte ha något incitament alls att lägga om sin försäljning till Förenta staterna till någon annan marknad, till exempel unionen. Det hävdades också att importen till Förenta staterna följaktligen knappast påverkades av dessa åtgärder.

| (105) | Kommissionen samlade in statistiska uppgifter om importen till Förenta staterna av de produkter som är föremål för bedömning under 2018 och på månadsbasis:

  Tabell 13


  Månatlig import till Förenta staterna 2018 | Januari | Februari | Mars | April | Maj | Juni | Juli | Augusti | September |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym (alla)
  (i 1 000 ton) | 2 087 | 1 800 | 2 218 | 2 585 | 2 192 | 1 666 | 1 969 | 1 848 | 1 689 |
| Index januari 2018 = 100 | 100 | 86 | 106 | 124 | 105 | 80 | 94 | 89 | 81 |
| Källa: Nationella uppgifter (Förenta staterna). |

(105)

Kommissionen samlade in statistiska uppgifter om importen till Förenta staterna av de produkter som är föremål för bedömning under 2018 och på månadsbasis:

Tabell 13

Tabell 13

Månatlig import till Förenta staterna 2018

Månatlig import till Förenta staterna 2018

Januari

Februari

Mars

April

Maj

Juni

Juli

Augusti

September

Importvolym (alla)

(i 1 000 ton)

2 087

1 800

2 218

2 585

2 192

1 666

1 969

1 848

1 689

Index januari 2018 = 100

Index januari 2018 = 100

100

100

86

86

106

106

124

124

105

105

80

80

94

94

89

89

81

81

Källa: Nationella uppgifter (Förenta staterna).

Källa:

| (106) | Uppgifterna visar att importen till Förenta staterna av de 26 produkter som är föremål för bedömning har minskat kraftigt, särskilt sedan införandet av åtgärderna enligt Section 232. I september 2018 var importen 35 % lägre än importen i april 2018. Totalt minskade importen med 19 % från januari till september 2018. |
| --- | --- |

(106)

Uppgifterna visar att importen till Förenta staterna av de 26 produkter som är föremål för bedömning har minskat kraftigt, särskilt sedan införandet av åtgärderna enligt Section 232. I september 2018 var importen 35 % lägre än importen i april 2018. Totalt minskade importen med 19 % från januari till september 2018.

| (107) | Det bör också noteras att ett stort antal amerikanska tillverkare av de produkter som omfattas av åtgärderna enligt Section 232 under 2018 aviserade planer på en betydande expansion av produktionen (24). Medan det på kort sikt kan finnas föga eller inga alternativa källor utom importerade produkter, förefaller det klart att den amerikanska industrin förbereder sig för att förse den amerikanska marknaden i mycket större skala på medellång sikt, på bekostnad av importen. Följaktligen kommer den amerikanska marknaden inte längre att kunna absorbera både en ökad inhemsk produktion och en import på samma nivå som tidigare. Därmed måste exporterande tillverkare söka andra marknader och unionsmarknaden är då, med tanke på dess storlek, ett idealiskt alternativ. Trenden av ökad import till unionen, som delvis beror på effekterna av åtgärderna enligt Section 232, har redan inletts som beskrivs i kapitel 5.6.1. Denna trend kommer därför att bli ännu mer påtaglig i en nära framtid, om inga åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

(107)

Det bör också noteras att ett stort antal amerikanska tillverkare av de produkter som omfattas av åtgärderna enligt Section 232 under 2018 aviserade planer på en betydande expansion av produktionen (24). Medan det på kort sikt kan finnas föga eller inga alternativa källor utom importerade produkter, förefaller det klart att den amerikanska industrin förbereder sig för att förse den amerikanska marknaden i mycket större skala på medellång sikt, på bekostnad av importen. Följaktligen kommer den amerikanska marknaden inte längre att kunna absorbera både en ökad inhemsk produktion och en import på samma nivå som tidigare. Därmed måste exporterande tillverkare söka andra marknader och unionsmarknaden är då, med tanke på dess storlek, ett idealiskt alternativ. Trenden av ökad import till unionen, som delvis beror på effekterna av åtgärderna enligt Section 232, har redan inletts som beskrivs i kapitel 5.6.1. Denna trend kommer därför att bli ännu mer påtaglig i en nära framtid, om inga åtgärder vidtas.

24

| (108) | Kommissionen analyserade också volymen på importen till Förenta staterna 2018 för varje månad jämfört med samma period 2017. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen analyserade också volymen på importen till Förenta staterna 2018 för varje månad jämfört med samma period 2017.

| (109) | Tabell 14 bekräftar den trend som visas i tabellen i skäl 105.

  Tabell 14


  Månatlig import till Förenta staterna















  Förenta staterna (i 1 000 ton) | Januari | Februari | Mars | April | Maj | Juni | Juli | Augusti | September |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import 2017 (alla) | 2 088 | 1 893 | 2 284 | 2 259 | 2 345 | 2 684 | 2 614 | 2 220 | 2 259 |
| Import 2018 (alla) | 2 087 | 1 800 | 2 218 | 2 585 | 2 192 | 1 666 | 1 969 | 1 848 | 1 689 |
| Minskning 2017–2018 | 0 % | – 5 % | – 3 % | 14 % | – 7 % | – 38 % | – 25 % | – 17 % | – 25 % |
| Källa: Nationella uppgifter (Förenta staterna). |

(109)

Tabell 14 bekräftar den trend som visas i tabellen i skäl 105.

Tabell 14

Tabell 14

Månatlig import till Förenta staterna

Månatlig import till Förenta staterna

Förenta staterna (i 1 000 ton)

Januari

Februari

Mars

April

Maj

Juni

Juli

Augusti

September

Import 2017 (alla)

2 088

1 893

2 284

2 259

2 345

2 684

2 614

2 220

2 259

Import 2018 (alla)

2 087

1 800

2 218

2 585

2 192

1 666

1 969

1 848

1 689

Minskning 2017–2018

Minskning 2017–2018

0 %

0 %

– 5 %

– 5 %

– 3 %

– 3 %

14 %

14 %

– 7 %

– 7 %

– 38 %

– 38 %

– 25 %

– 25 %

– 17 %

– 17 %

– 25 %

– 25 %

Källa: Nationella uppgifter (Förenta staterna).

Källa:

Därför visar importen till Förenta staterna konsekvent, oavsett typen av jämförelse, en tydlig och stadigt minskande trend. Denna stegvisa minskning orsakar redan och kommer att generera ytterligare omläggning av handeln, vilket sannolikt kommer att påskynda trenden av ökande import till unionen.

5.7   Slutsats

Slutsats

| (110) | Mot bakgrund av en uppdaterad analys av unionsindustrins situation, en grundlig analys av de synpunkter som inkom efter meddelandet om provisoriska åtgärder och under hörandena, samt en detaljerad analys av de senaste statistiska uppgifterna, drog kommissionen slutsatsen att unionens stålindustri befinner sig i en situation med hot om allvarlig skada för den berörda produkten, inbegripet de 26 produktkategorier som är föremål för bedömning. Därför bekräftas undersökningsresultaten i skälen 58–69 i förordningen om provisoriska åtgärder. |
| --- | --- |

(110)

Mot bakgrund av en uppdaterad analys av unionsindustrins situation, en grundlig analys av de synpunkter som inkom efter meddelandet om provisoriska åtgärder och under hörandena, samt en detaljerad analys av de senaste statistiska uppgifterna, drog kommissionen slutsatsen att unionens stålindustri befinner sig i en situation med hot om allvarlig skada för den berörda produkten, inbegripet de 26 produktkategorier som är föremål för bedömning. Därför bekräftas undersökningsresultaten i skälen 58–69 i förordningen om provisoriska åtgärder.

6.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (111) | I skälen 70–77 i förordningen om provisoriska åtgärder drog kommissionen slutsatsen att det fanns ett orsakssamband mellan den ökade importen av den bedömda produkten och den sårbara situationen och hot om allvarlig skada för unionsindustrin, eftersom de stålprodukter som tillverkas av unionstillverkare generellt sett är likadana eller konkurrerar direkt med de berörda stålprodukterna. |
| --- | --- |

(111)

I skälen 70–77 i förordningen om provisoriska åtgärder drog kommissionen slutsatsen att det fanns ett orsakssamband mellan den ökade importen av den bedömda produkten och den sårbara situationen och hot om allvarlig skada för unionsindustrin, eftersom de stålprodukter som tillverkas av unionstillverkare generellt sett är likadana eller konkurrerar direkt med de berörda stålprodukterna.

6.1   Synpunkter som mottagits efter införandet av de provisoriska åtgärderna

Synpunkter som mottagits efter införandet av de provisoriska åtgärderna

| (112) | Flera berörda parter hävdade att det inte fanns något orsakssamband mellan den ökade importen och unionsindustrins tillstånd, eftersom ökningen av importen under skadeundersökningsperioden hade gått hand i hand med en ökad lönsamhet och ökade produktions- och försäljningsvolymer. |
| --- | --- |

(112)

Flera berörda parter hävdade att det inte fanns något orsakssamband mellan den ökade importen och unionsindustrins tillstånd, eftersom ökningen av importen under skadeundersökningsperioden hade gått hand i hand med en ökad lönsamhet och ökade produktions- och försäljningsvolymer.

| (113) | Inledningsvis vill kommissionen klargöra att den har fastställt ett hot om allvarlig skada om importen fortsätter att öka. Den har inte fastställt någon skada under undersökningen på grund av ökad import under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(113)

Inledningsvis vill kommissionen klargöra att den har fastställt ett hot om allvarlig skada om importen fortsätter att öka. Den har inte fastställt någon skada under undersökningen på grund av ökad import under skadeundersökningsperioden.

| (114) | Vad gäller detta påstående i sak är det viktigt att betona att unionsindustrin faktiskt uppnådde lönsamma produktionsnivåer under år 2017 som var klart högre än de som uppnåddes under alla andra år av skadeundersökningsperioden, då unionsindustrin endast kom nära ett nollresultat. Överlag skedde dock den största ökningen av importen under denna period mellan 2014 och 2015 (se tabell 2) och den parallellt minskande lönsamheten under samma period (från 0,8 % till 0,6 %, se tabell 6) visar att det finns ett säkert samband mellan ökningen av importen och unionsindustrins tillstånd. Såsom förklaras i skäl 45 i förordningen om provisoriska åtgärder bör den lönsamhet som uppnåddes 2017 betraktas som övergående under rådande omständigheter med ständigt ökande import och ovanligt gynnsamma försäljningspriser på marknaden under denna period. Även en vinstnivå på 5,6 % är inte desto mindre att betrakta som låg inom denna kapitalintensiva industri. Den är i själva verket lägre än det lägsta reglerade vinstmålet för alla industrisektorer i de undersökningar om handelspolitiska skyddsåtgärder som genomförts av kommissionen (25). Kommissionen ansåg följaktligen att unionsindustrin kommer att hamna i en sårbar och kritisk situation om importen fortsätter att öka. Detta påstående avvisas därför. |
| --- | --- |

(114)

Vad gäller detta påstående i sak är det viktigt att betona att unionsindustrin faktiskt uppnådde lönsamma produktionsnivåer under år 2017 som var klart högre än de som uppnåddes under alla andra år av skadeundersökningsperioden, då unionsindustrin endast kom nära ett nollresultat. Överlag skedde dock den största ökningen av importen under denna period mellan 2014 och 2015 (se tabell 2) och den parallellt minskande lönsamheten under samma period (från 0,8 % till 0,6 %, se tabell 6) visar att det finns ett säkert samband mellan ökningen av importen och unionsindustrins tillstånd. Såsom förklaras i skäl 45 i förordningen om provisoriska åtgärder bör den lönsamhet som uppnåddes 2017 betraktas som övergående under rådande omständigheter med ständigt ökande import och ovanligt gynnsamma försäljningspriser på marknaden under denna period. Även en vinstnivå på 5,6 % är inte desto mindre att betrakta som låg inom denna kapitalintensiva industri. Den är i själva verket lägre än det lägsta reglerade vinstmålet för alla industrisektorer i de undersökningar om handelspolitiska skyddsåtgärder som genomförts av kommissionen (25). Kommissionen ansåg följaktligen att unionsindustrin kommer att hamna i en sårbar och kritisk situation om importen fortsätter att öka. Detta påstående avvisas därför.

25

| (115) | Det hävdades vidare av flera berörda parter, i samband med tidigare antidumpnings- och antisubventionsundersökningar rörande samma produkter, att kommissionen hade gjort gällande att det var den påstådda dumpningen eller subventioneringen – och inte bara en ökning av importen – som hade orsakat sjunkande priser och skada. Enligt dessa berörda parter hade den dumpade eller subventionerade importen redan åtgärdats med framgång genom antagandet av antidumpnings- och antisubventionsåtgärder som avslutar dessa undersökningar, varför kommissionen inte nu borde hävda att samma skada orsakades av andra faktorer, dvs. ökad import. |
| --- | --- |

(115)

Det hävdades vidare av flera berörda parter, i samband med tidigare antidumpnings- och antisubventionsundersökningar rörande samma produkter, att kommissionen hade gjort gällande att det var den påstådda dumpningen eller subventioneringen – och inte bara en ökning av importen – som hade orsakat sjunkande priser och skada. Enligt dessa berörda parter hade den dumpade eller subventionerade importen redan åtgärdats med framgång genom antagandet av antidumpnings- och antisubventionsåtgärder som avslutar dessa undersökningar, varför kommissionen inte nu borde hävda att samma skada orsakades av andra faktorer, dvs. ökad import.

| (116) | Vad gäller detta påstående är det viktigt att understryka att antidumpnings- och antisubventionsåtgärder inte följer samma logik som skyddsåtgärder. De har faktiskt olika mål. För att nämna några av de mest slående och relevanta skillnaderna är både antidumpnings- och antisubventionsåtgärder specifika för en begränsad produktdefinition och behandlar frågan om illojal konkurrens, genom dumpning eller subventionering, med avseende på import av ett visst ursprung (land), medan de som regel tillämpas i fem år, med en möjlighet att förlänga denna period om vissa villkor är uppfyllda. Däremot gäller skyddsåtgärder den totala ökningen av importen utan någon åtskillnad i konkurrensens art eller ursprung (dvs. de tillämpas inte ”sui generis” på en viss typ av import) och är vanligen begränsade i tiden. Dessutom och mer specifikt gäller de antidumpnings- och antisubventionsåtgärder som avses i detta påstående endast ett fåtal av de produktkategorier som omfattas av undersökningen och endast från vissa ursprungsländer. Trots dessa åtgärder har kommissionen inte desto mindre konstaterat en betydande, plötslig och markant ökning av importen och fastställt ett därmed sammanhängande hot om skada. Följaktligen avvisas det påståendet. |
| --- | --- |

(116)

Vad gäller detta påstående är det viktigt att understryka att antidumpnings- och antisubventionsåtgärder inte följer samma logik som skyddsåtgärder. De har faktiskt olika mål. För att nämna några av de mest slående och relevanta skillnaderna är både antidumpnings- och antisubventionsåtgärder specifika för en begränsad produktdefinition och behandlar frågan om illojal konkurrens, genom dumpning eller subventionering, med avseende på import av ett visst ursprung (land), medan de som regel tillämpas i fem år, med en möjlighet att förlänga denna period om vissa villkor är uppfyllda. Däremot gäller skyddsåtgärder den totala ökningen av importen utan någon åtskillnad i konkurrensens art eller ursprung (dvs. de tillämpas inte ”sui generis” på en viss typ av import) och är vanligen begränsade i tiden. Dessutom och mer specifikt gäller de antidumpnings- och antisubventionsåtgärder som avses i detta påstående endast ett fåtal av de produktkategorier som omfattas av undersökningen och endast från vissa ursprungsländer. Trots dessa åtgärder har kommissionen inte desto mindre konstaterat en betydande, plötslig och markant ökning av importen och fastställt ett därmed sammanhängande hot om skada. Följaktligen avvisas det påståendet.

| (117) | Flera berörda parter hävdade att kommissionen inte hade gjort någon bedömning av annan inverkan, dvs. en analys av i vilken mån skadan kan tillskrivas andra faktorer, särskilt med avseende på råvarukostnadernas utveckling, minskande export och unionstillverkarnas import. Kommissionen önskar klargöra att den i det preliminära skedet inte har bedömt alla faktorer som kan bidra till den allvarliga skada som unionsindustrin skulle lida om inga åtgärder vidtas, eftersom provisoriska åtgärder måste antas och genomföras utan dröjsmål på grund av kritiska omständigheter. Efter införandet av de provisoriska åtgärderna bedömde kommissionen konsekvenserna av dessa tre faktorer på unionsindustrins situation och således deras eventuella bidrag till hotet om allvarlig skada. |
| --- | --- |

(117)

Flera berörda parter hävdade att kommissionen inte hade gjort någon bedömning av annan inverkan, dvs. en analys av i vilken mån skadan kan tillskrivas andra faktorer, särskilt med avseende på råvarukostnadernas utveckling, minskande export och unionstillverkarnas import. Kommissionen önskar klargöra att den i det preliminära skedet inte har bedömt alla faktorer som kan bidra till den allvarliga skada som unionsindustrin skulle lida om inga åtgärder vidtas, eftersom provisoriska åtgärder måste antas och genomföras utan dröjsmål på grund av kritiska omständigheter. Efter införandet av de provisoriska åtgärderna bedömde kommissionen konsekvenserna av dessa tre faktorer på unionsindustrins situation och således deras eventuella bidrag till hotet om allvarlig skada.

| (118) | Vad gäller råvaruprisernas utveckling konstaterade flera parter allmänt att kommissionen bör undersöka denna faktor, medan en berörd part hävdade att den hypotetiska situationen på marknaden, som sammanhänger med billigare råvaror globalt, har orsakat de svårigheter som ”påstås” av kommissionen. |
| --- | --- |

(118)

Vad gäller råvaruprisernas utveckling konstaterade flera parter allmänt att kommissionen bör undersöka denna faktor, medan en berörd part hävdade att den hypotetiska situationen på marknaden, som sammanhänger med billigare råvaror globalt, har orsakat de svårigheter som ”påstås” av kommissionen.

| (119) | De uppgifter som unionsindustrin lämnat visar att produktionskostnaden för den berörda produkten utvecklades på följande sätt:

  Tabell 15


  Produktionskostnad | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningskostnader (euro/ton) | 700 | 668 | 633 | 579 | 661 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 95 | 90 | 83 | 94 |
| Källa: Frågeformulärssvar. |

(119)

De uppgifter som unionsindustrin lämnat visar att produktionskostnaden för den berörda produkten utvecklades på följande sätt:

Tabell 15

Tabell 15

Produktionskostnad

Produktionskostnad

2013

2014

2015

2016

2017

Tillverkningskostnader (euro/ton)

700

668

633

579

661

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

95

95

90

90

83

83

94

94

Källa: Frågeformulärssvar.

Källa:

| (120) | Den ovan beskrivna trenden överensstämmer i stort med försäljningsprisernas utveckling (se skäl 5.1.3), med undantag av 2017, då försäljningspriserna var ovanligt gynnsamma relativt kostnaderna, vilket ledde till en relativt hög vinst (dock fortfarande under vinstmålet). Denna trend tyder inte på något särskilt samband mellan råvarukostnad och lönsamhetsutveckling, förutom att det år då unionsindustrins vinst minskade mest jämfört med föregående år, dvs. 2015 (en minskning med 25 %), minskade dess produktionskostnader avsevärt. Därför finns det inga skäl att dra slutsatsen att råvaruprisernas utveckling, varken uppåt eller nedåt, utgör ett hot om skada. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(120)

Den ovan beskrivna trenden överensstämmer i stort med försäljningsprisernas utveckling (se skäl 5.1.3), med undantag av 2017, då försäljningspriserna var ovanligt gynnsamma relativt kostnaderna, vilket ledde till en relativt hög vinst (dock fortfarande under vinstmålet). Denna trend tyder inte på något särskilt samband mellan råvarukostnad och lönsamhetsutveckling, förutom att det år då unionsindustrins vinst minskade mest jämfört med föregående år, dvs. 2015 (en minskning med 25 %), minskade dess produktionskostnader avsevärt. Därför finns det inga skäl att dra slutsatsen att råvaruprisernas utveckling, varken uppåt eller nedåt, utgör ett hot om skada. Påståendet avvisades därför.

| (121) | Berörda parter hävdade också att unionsindustrins export minskade. De grundade sina påståenden på uttalanden från Eurofer samt antagandet, eller sannolikheten för, att exporten till Förenta staterna och Turkiet skulle minska mot bakgrund av åtgärderna enligt Section 232 och den turkiska skyddsåtgärdsundersökningen. |
| --- | --- |

(121)

Berörda parter hävdade också att unionsindustrins export minskade. De grundade sina påståenden på uttalanden från Eurofer samt antagandet, eller sannolikheten för, att exporten till Förenta staterna och Turkiet skulle minska mot bakgrund av åtgärderna enligt Section 232 och den turkiska skyddsåtgärdsundersökningen.

| (122) | Unionsindustrins exportresultat för den berörda produkten har analyserats på grundval av uppgifter från Eurostat:

  Tabell 16


  Unionsindustrins export | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (i 1 000 ton) | 31 181 | 31 599 | 29 449 | 27 578 | 27 603 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 101 | 94 | 88 | 89 |
| Exportpris (i euro/ton) | 962 | 931 | 934 | 850 | 953 |
| Index 2013 = 100 | 100 | 97 | 97 | 88 | 99 |
| Källa: Eurostat. |

(122)

Unionsindustrins exportresultat för den berörda produkten har analyserats på grundval av uppgifter från Eurostat:

Tabell 16

Tabell 16

Unionsindustrins export

Unionsindustrins export

2013

2014

2015

2016

2017

Exportvolym (i 1 000 ton)

31 181

31 599

29 449

27 578

27 603

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

101

101

94

94

88

88

89

89

Exportpris (i euro/ton)

962

931

934

850

953

Index 2013 = 100

Index 2013 = 100

100

100

97

97

97

97

88

88

99

99

Källa: Eurostat.

Källa:

| (123) | Ovanstående tabell visar två saker. För det första är de volymer som exporterades av unionsindustrin under skadeundersökningsperioden relativt små jämfört med dem som såldes på unionsmarknaden – beroende på år stod de för endast 17 %–19 % av unionsindustrins försäljningsvolym. För det andra var exportprisets utveckling relativt oförändrad under skadeundersökningsperioden, med undantag av 2016 då exportpriserna överlag var betydligt lägre än under övriga år (produktionskostnaden var också låg under 2016). På grundval av exportförsäljningsvolymen, utvecklingen av dessa volymer under skadeundersökningsperioden och exportpriserna fann kommissionen inga skäl att anta att unionsindustrins exportresultat utgör ett stort hot om allvarlig skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(123)

Ovanstående tabell visar två saker. För det första är de volymer som exporterades av unionsindustrin under skadeundersökningsperioden relativt små jämfört med dem som såldes på unionsmarknaden – beroende på år stod de för endast 17 %–19 % av unionsindustrins försäljningsvolym. För det andra var exportprisets utveckling relativt oförändrad under skadeundersökningsperioden, med undantag av 2016 då exportpriserna överlag var betydligt lägre än under övriga år (produktionskostnaden var också låg under 2016). På grundval av exportförsäljningsvolymen, utvecklingen av dessa volymer under skadeundersökningsperioden och exportpriserna fann kommissionen inga skäl att anta att unionsindustrins exportresultat utgör ett stort hot om allvarlig skada för unionsindustrin.

| (124) | När det gäller unionstillverkares eller närstående handlares/distributörers import såsom anges i skäl 44, var denna import marginell och relativt stabil under skadeundersökningsperioden, och utgjorde 0,3 %–0,7 % av den sammanlagda importen, beroende på vilket år som avses. Denna import har inte påverkat importtrenden och påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(124)

När det gäller unionstillverkares eller närstående handlares/distributörers import såsom anges i skäl 44, var denna import marginell och relativt stabil under skadeundersökningsperioden, och utgjorde 0,3 %–0,7 % av den sammanlagda importen, beroende på vilket år som avses. Denna import har inte påverkat importtrenden och påståendet avvisades därför.

| (125) | Flera berörda parter hävdade att kommissionen inte hade bedömt konkurrensvillkoren mellan importerade produkter och inhemska produkter, eftersom den skulle ha bortsett från omfattningen och mångfalden av olika produktkategorier som undersökningen om skyddsåtgärder omfattar, och endast dragit slutsatser för alla produktkategorier på aggregerad nivå. På samma sätt hävdade flera berörda parter att kommissionen borde ha gjort en separat analys av orsakssambandet för varje produktkategori. |
| --- | --- |

(125)

Flera berörda parter hävdade att kommissionen inte hade bedömt konkurrensvillkoren mellan importerade produkter och inhemska produkter, eftersom den skulle ha bortsett från omfattningen och mångfalden av olika produktkategorier som undersökningen om skyddsåtgärder omfattar, och endast dragit slutsatser för alla produktkategorier på aggregerad nivå. På samma sätt hävdade flera berörda parter att kommissionen borde ha gjort en separat analys av orsakssambandet för varje produktkategori.

| (126) | Såsom förklaras i avsnitt 2.1 anser kommissionen, med tanke på det starka sambandet mellan de produktkategorier som utgör den berörda produkten, att den importerade produkten och unionsprodukten är ”likadana eller direkt konkurrerande”. Konstaterandet att en övergripande analys är motiverad med tanke på det starka sambandet mellan alla produktkategorier i undersökningen, innebär också att det lämpligaste sättet att utföra analysen av orsakssamband är genom aggregering av de tre produktfamiljer som särskiljdes i vissa delar av den övergripande analysen. På grundval av detta avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(126)

Såsom förklaras i avsnitt 2.1 anser kommissionen, med tanke på det starka sambandet mellan de produktkategorier som utgör den berörda produkten, att den importerade produkten och unionsprodukten är ”likadana eller direkt konkurrerande”. Konstaterandet att en övergripande analys är motiverad med tanke på det starka sambandet mellan alla produktkategorier i undersökningen, innebär också att det lämpligaste sättet att utföra analysen av orsakssamband är genom aggregering av de tre produktfamiljer som särskiljdes i vissa delar av den övergripande analysen. På grundval av detta avvisades påståendet.

6.2   Slutsats

Slutsats

| (127) | Den sammantagna analysen av andra faktorer i skälen 79 och 80 i förordningen om provisoriska åtgärder och i avsnitt 6.1 ovan visade att andra faktorer, både enskilt och tillsammans, inte försvagade orsakssambandet mellan importökningen och hotet om allvarlig skada för unionsindustrin. Eftersom inga andra synpunkter lämnats bekräftas skälen 70–81 i förordningen om provisoriska åtgärder. |
| --- | --- |

(127)

Den sammantagna analysen av andra faktorer i skälen 79 och 80 i förordningen om provisoriska åtgärder och i avsnitt 6.1 ovan visade att andra faktorer, både enskilt och tillsammans, inte försvagade orsakssambandet mellan importökningen och hotet om allvarlig skada för unionsindustrin. Eftersom inga andra synpunkter lämnats bekräftas skälen 70–81 i förordningen om provisoriska åtgärder.

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (128) | Skyddsåtgärder syftar till att avhjälpa eller förhindra allvarlig skada som uppstår till följd av en ökad import. I enlighet med artikel 16 i förordning (EU) 2015/478 har kommissionen även undersökt huruvida det finns några tvingande ekonomiska skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder. |
| --- | --- |

(128)

Skyddsåtgärder syftar till att avhjälpa eller förhindra allvarlig skada som uppstår till följd av en ökad import. I enlighet med artikel 16 i förordning (EU) 2015/478 har kommissionen även undersökt huruvida det finns några tvingande ekonomiska skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder.

| (129) | I detta syfte övervägdes eventuella åtgärders verkan för alla unionstillverkare, importörer och användare av den berörda produkten samt de eventuella konsekvenserna av att vidta eller inte vidta åtgärder på grundval av tillgänglig bevisning. Där så krävdes utarbetade kommissionen en mekanism som ska förhindra att allvarlig skada uppstår och samtidigt möjliggöra traditionella handelsflöden på ett sätt som är förenligt med en fortsatt konkurrenskraftig och fungerande stålmarknad. |
| --- | --- |

(129)

I detta syfte övervägdes eventuella åtgärders verkan för alla unionstillverkare, importörer och användare av den berörda produkten samt de eventuella konsekvenserna av att vidta eller inte vidta åtgärder på grundval av tillgänglig bevisning. Där så krävdes utarbetade kommissionen en mekanism som ska förhindra att allvarlig skada uppstår och samtidigt möjliggöra traditionella handelsflöden på ett sätt som är förenligt med en fortsatt konkurrenskraftig och fungerande stålmarknad.

7.1   Unionstillverkarnas intresse

Unionstillverkarnas intresse

| (130) | Preliminärt drogs slutsatsen att införandet av skyddsåtgärder ligger i unionstillverkarnas intresse, eftersom det skulle förhindra allvarlig skada som orsakas av en ytterligare och betydande ökning av importen. Efter införandet av de provisoriska åtgärderna har kommissionen inte mottagit några synpunkter från unionstillverkarna som motsäger denna uppfattning. De provisoriska slutsatserna bekräftades därför. |
| --- | --- |

(130)

Preliminärt drogs slutsatsen att införandet av skyddsåtgärder ligger i unionstillverkarnas intresse, eftersom det skulle förhindra allvarlig skada som orsakas av en ytterligare och betydande ökning av importen. Efter införandet av de provisoriska åtgärderna har kommissionen inte mottagit några synpunkter från unionstillverkarna som motsäger denna uppfattning. De provisoriska slutsatserna bekräftades därför.

7.2   Unionsimportörernas och användarnas intresse

Unionsimportörernas och användarnas intresse

| (131) | Kommissionen sände frågeformulär till kända importörer och användare i syfte att bedöma deras intresse. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen sände frågeformulär till kända importörer och användare i syfte att bedöma deras intresse.

| (132) | Kommissionen mottog 61 svar från importörer och 70 svar från andra användare än sådana som var närstående till importörer. Importörer och användare lämnade även synpunkter både muntligen och skriftligen. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen mottog 61 svar från importörer och 70 svar från andra användare än sådana som var närstående till importörer. Importörer och användare lämnade även synpunkter både muntligen och skriftligen.

| (133) | Flera unionsimportörer och användare hävdade att ett införande av skyddsåtgärder inte skulle ligga i unionens intresse, eftersom det skulle leda till ökade importpriser och begränsa konkurrensen på unionsmarknaden. De hävdade vidare att ett införande av åtgärder skulle leda till bristande utbud eftersom unionstillverkarna, enligt dem, inte tillverkar alla typer av stålprodukter eller inte i tillräckliga mängder för att tillgodose unionens efterfrågan. Detta förvärras enligt dem ytterligare av det faktum att tillgången på vissa produkter i unionen är begränsad eftersom de är föremål för antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder. |
| --- | --- |

(133)

Flera unionsimportörer och användare hävdade att ett införande av skyddsåtgärder inte skulle ligga i unionens intresse, eftersom det skulle leda till ökade importpriser och begränsa konkurrensen på unionsmarknaden. De hävdade vidare att ett införande av åtgärder skulle leda till bristande utbud eftersom unionstillverkarna, enligt dem, inte tillverkar alla typer av stålprodukter eller inte i tillräckliga mängder för att tillgodose unionens efterfrågan. Detta förvärras enligt dem ytterligare av det faktum att tillgången på vissa produkter i unionen är begränsad eftersom de är föremål för antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder.

| (134) | Efter införandet av provisoriska åtgärder hävdade flera användare och importörer i unionen att följande aspekter bör beaktas om slutgiltiga åtgärder vidtas:






  — | En kvot på grundval av genomsnittet av de tre sista åren bör ökas med 10 %, vilket var fallet vad gäller unionens skyddsåtgärder under 2002, för att ta hänsyn till den troliga ökningen av efterfrågan i sektorer i senare led. |
| --- | --- | --- |

(134)

Efter införandet av provisoriska åtgärder hävdade flera användare och importörer i unionen att följande aspekter bör beaktas om slutgiltiga åtgärder vidtas:

—

En kvot på grundval av genomsnittet av de tre sista åren bör ökas med 10 %, vilket var fallet vad gäller unionens skyddsåtgärder under 2002, för att ta hänsyn till den troliga ökningen av efterfrågan i sektorer i senare led.

| — | Varje kvot bör fördelas till varje leverantörsland i stället för genom principen ”först till kvarn” för att upprätthålla traditionella handelsflöden och undvika att vissa leverantörsländer drar nytta av sin geografiska position eller exportkapacitet för att snabbt fylla kvoten och tränga ut andra traditionella leverantörsländer. |
| --- | --- |

—

Varje kvot bör fördelas till varje leverantörsland i stället för genom principen ”först till kvarn” för att upprätthålla traditionella handelsflöden och undvika att vissa leverantörsländer drar nytta av sin geografiska position eller exportkapacitet för att snabbt fylla kvoten och tränga ut andra traditionella leverantörsländer.

| — | Ekonomisk säkerhet bör tryggas genom inrättande av ett kvotsystem baserat på licenser. Detta skulle säkerställa kontinuitet i försörjningen och garantera att leveranser går via den tullfria kvoten då de lämnar exportlandet. Alternativt hävdades det att den årliga kvoten bör fastställas kvartalsvis i syfte att undvika en kraftig import i början av året, vilket skulle vara till nackdel för användare som inte har möjlighet att bygga upp lager och som behöver kontinuerliga leveranser under hela året. |
| --- | --- |

—

Ekonomisk säkerhet bör tryggas genom inrättande av ett kvotsystem baserat på licenser. Detta skulle säkerställa kontinuitet i försörjningen och garantera att leveranser går via den tullfria kvoten då de lämnar exportlandet. Alternativt hävdades det att den årliga kvoten bör fastställas kvartalsvis i syfte att undvika en kraftig import i början av året, vilket skulle vara till nackdel för användare som inte har möjlighet att bygga upp lager och som behöver kontinuerliga leveranser under hela året.

| — | Vissa produkttyper bör bli föremål för separata kvoter på grund av sina särdrag jämfört med andra produkttyper som tillhör samma kategori. För dessa produkter bör kvoterna höjas ytterligare regelbundet för att återspegla den förväntade betydande ökningen av efterfrågan på unionsmarknaden under de kommande åren. |
| --- | --- |

—

Vissa produkttyper bör bli föremål för separata kvoter på grund av sina särdrag jämfört med andra produkttyper som tillhör samma kategori. För dessa produkter bör kvoterna höjas ytterligare regelbundet för att återspegla den förväntade betydande ökningen av efterfrågan på unionsmarknaden under de kommande åren.

| (135) | Kommissionen undersökte närmare dessa påståenden och kom fram till följande slutsatser. |
| --- | --- |

(135)

Kommissionen undersökte närmare dessa påståenden och kom fram till följande slutsatser.

| (136) | För det första, såsom redan fastställts i förordningen om provisoriska åtgärder, instämmer kommissionen i att de traditionella handelsflödena bör bibehållas i så stor utsträckning som möjligt. På grundval av ovanstående slutsatser om förekomsten av ett hot om allvarlig skada skulle endast import utöver dessa traditionella handelsflöden medföra allvarlig skada för unionsindustrin. Med skyddsåtgärder som vidtas i form av tullkvoter anser kommissionen att en effektiv konkurrens mellan importen och unionsindustrin kommer att bibehållas och att det inte är troligt att man löper risk för allmänna prishöjningar och ett eventuellt bristande utbud. Åtgärder i denna form förväntas leda till att importen fortsätter på traditionella icke-skadevållande nivåer och skyddsåtgärder skulle endast tillämpas om och när kvotnivån uppnås och hotet förverkligas. |
| --- | --- |

(136)

För det första, såsom redan fastställts i förordningen om provisoriska åtgärder, instämmer kommissionen i att de traditionella handelsflödena bör bibehållas i så stor utsträckning som möjligt. På grundval av ovanstående slutsatser om förekomsten av ett hot om allvarlig skada skulle endast import utöver dessa traditionella handelsflöden medföra allvarlig skada för unionsindustrin. Med skyddsåtgärder som vidtas i form av tullkvoter anser kommissionen att en effektiv konkurrens mellan importen och unionsindustrin kommer att bibehållas och att det inte är troligt att man löper risk för allmänna prishöjningar och ett eventuellt bristande utbud. Åtgärder i denna form förväntas leda till att importen fortsätter på traditionella icke-skadevållande nivåer och skyddsåtgärder skulle endast tillämpas om och när kvotnivån uppnås och hotet förverkligas.

| (137) | Unionsindustrin hävdade dessutom att den är i stånd att tillverka alla typer av stålprodukter. Under alla omständigheter kommer importen att upprätthållas – utan åtgärder – på sin traditionella nivå, och är fortfarande möjlig utöver kvoten, men är då föremål för skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(137)

Unionsindustrin hävdade dessutom att den är i stånd att tillverka alla typer av stålprodukter. Under alla omständigheter kommer importen att upprätthållas – utan åtgärder – på sin traditionella nivå, och är fortfarande möjlig utöver kvoten, men är då föremål för skyddsåtgärder.

| (138) | När det gäller antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder är deras syfte att motverka illojala handelsmetoder. Även om dessa åtgärder kan ha en inverkan på exporten från vissa leverantörsländer, påverkar detta inte omfattningen av importen till rättvisa priser som skulle ha införts på unionsmarknaden i avsaknad av skadevållande dumpning eller subventionering. Denna fråga, och särskilt kumulation av skyddsåtgärder med antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder, behandlas i skäl 186. |
| --- | --- |

(138)

När det gäller antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder är deras syfte att motverka illojala handelsmetoder. Även om dessa åtgärder kan ha en inverkan på exporten från vissa leverantörsländer, påverkar detta inte omfattningen av importen till rättvisa priser som skulle ha införts på unionsmarknaden i avsaknad av skadevållande dumpning eller subventionering. Denna fråga, och särskilt kumulation av skyddsåtgärder med antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder, behandlas i skäl 186.

| (139) | Med hänsyn till ovanstående avvisas därför parternas påståenden i skäl 133. |
| --- | --- |

(139)

Med hänsyn till ovanstående avvisas därför parternas påståenden i skäl 133.

| (140) | När det gäller påståendena angående formen och nivån på åtgärder beaktade kommissionen följande faktorer. |
| --- | --- |

(140)

När det gäller påståendena angående formen och nivån på åtgärder beaktade kommissionen följande faktorer.

Nivån på tullkvoten

Nivån på tullkvoten

| (141) | Medan användare och importörer anser att alla tullkvoter bör fastställas till en nivå som ligger 10 % över den genomsnittliga importen under de tre senaste åren, eftersom unionens stålkonsumtion i vissa produktkategorier sannolikt kommer att ha en tvåsiffrig tillväxt, hävdade unionstillverkarna att stålförbrukningen i unionen kommer att förbli relativt stabil under de närmaste åren. |
| --- | --- |

(141)

Medan användare och importörer anser att alla tullkvoter bör fastställas till en nivå som ligger 10 % över den genomsnittliga importen under de tre senaste åren, eftersom unionens stålkonsumtion i vissa produktkategorier sannolikt kommer att ha en tvåsiffrig tillväxt, hävdade unionstillverkarna att stålförbrukningen i unionen kommer att förbli relativt stabil under de närmaste åren.

| (142) | Enligt artikel 15.3 i förordning 2015/478 ska varje kvot i princip fastställas till den genomsnittliga importnivån under de tre senaste representativa åren. Denna bestämmelse ska dock gälla om åtgärderna tar formen av en kvot. Som bekräftats av relevant rättspraxis (26) är en tullkvot inte en kvantitativ begränsning enligt WTO-avtalet om skyddsåtgärder och därför är kommissionen inte i sig skyldig att fastställa tullkvoten i detta särskilda fall på en nivå som exakt motsvarar den genomsnittliga importen under de tre senaste åren. |
| --- | --- |

(142)

Enligt artikel 15.3 i förordning 2015/478 ska varje kvot i princip fastställas till den genomsnittliga importnivån under de tre senaste representativa åren. Denna bestämmelse ska dock gälla om åtgärderna tar formen av en kvot. Som bekräftats av relevant rättspraxis (26) är en tullkvot inte en kvantitativ begränsning enligt WTO-avtalet om skyddsåtgärder och därför är kommissionen inte i sig skyldig att fastställa tullkvoten i detta särskilda fall på en nivå som exakt motsvarar den genomsnittliga importen under de tre senaste åren.

26

| (143) | Mot bakgrund av de påståenden som framförs i skäl 141 och i linje med kommissionens stora ekonomiska, politiska och rättsliga utrymme för skönsmässig bedömning enligt artikel 16 i förordning (EU) 2015/478 och artikel 13 i förordning (EU) 2015/755, ansåg kommissionen det nödvändigt att justera den tullkvotnivå som överstiger den genomsnittliga importen under de tre senaste åren för att ta hänsyn till motstridiga intressen mellan användarna och importörerna, å ena sidan, och unionsindustrins lönsamhet, å andra sidan. I detta avseende, vilket framgår i skäl 32, konstaterar kommissionen att importen av de berörda produktkategorierna ökade med 4 % under perioden 2017 – den senaste perioden utan att orsaka allvarlig skada. Utsikterna för en lägre framtida importtillväxt under normala marknadsförhållanden, tillsammans med ekonomiska och politiska intressen för unionsindustrin som helhet, motiverar följaktligen införandet av en tullkvot på en kvantitativ nivå strax över den genomsnittliga importnivån under perioden 2017–den senaste perioden. |
| --- | --- |

(143)

Mot bakgrund av de påståenden som framförs i skäl 141 och i linje med kommissionens stora ekonomiska, politiska och rättsliga utrymme för skönsmässig bedömning enligt artikel 16 i förordning (EU) 2015/478 och artikel 13 i förordning (EU) 2015/755, ansåg kommissionen det nödvändigt att justera den tullkvotnivå som överstiger den genomsnittliga importen under de tre senaste åren för att ta hänsyn till motstridiga intressen mellan användarna och importörerna, å ena sidan, och unionsindustrins lönsamhet, å andra sidan. I detta avseende, vilket framgår i skäl 32, konstaterar kommissionen att importen av de berörda produktkategorierna ökade med 4 % under perioden 2017 – den senaste perioden utan att orsaka allvarlig skada. Utsikterna för en lägre framtida importtillväxt under normala marknadsförhållanden, tillsammans med ekonomiska och politiska intressen för unionsindustrin som helhet, motiverar följaktligen införandet av en tullkvot på en kvantitativ nivå strax över den genomsnittliga importnivån under perioden 2017–den senaste perioden.

| (144) | På denna grundval, och för att begränsa importökningen till en nivå som sannolikt inte kommer att orsaka en allvarlig skada för unionsindustrin och samtidigt se till att de traditionella handelsflödena upprätthålls och befintliga användare och importörerna får tillräckligt stöd, anser kommissionen att tullkvotens kvantitativa nivå bör baseras på den genomsnittliga importen under perioden 2015–2017 plus 5 %. |
| --- | --- |

(144)

På denna grundval, och för att begränsa importökningen till en nivå som sannolikt inte kommer att orsaka en allvarlig skada för unionsindustrin och samtidigt se till att de traditionella handelsflödena upprätthålls och befintliga användare och importörerna får tillräckligt stöd, anser kommissionen att tullkvotens kvantitativa nivå bör baseras på den genomsnittliga importen under perioden 2015–2017 plus 5 %.

Fördelning av tullkvoterna

Fördelning av tullkvoterna

| (145) | Nästan alla berörda parter, inbegripet unionsindustrin, argumenterade för en fördelning av tullkvoter till vissa leverantörsländer i stället för ett övergripande kvotsystem som fastställdes i det preliminära skedet. |
| --- | --- |

(145)

Nästan alla berörda parter, inbegripet unionsindustrin, argumenterade för en fördelning av tullkvoter till vissa leverantörsländer i stället för ett övergripande kvotsystem som fastställdes i det preliminära skedet.

| (146) | Kommissionen instämmer i att ett landspecifikt tullkvotssystem är det mest lämpliga för att säkerställa traditionella handelsflöden. Det har dock vissa begränsningar. För det första är antalet leverantörsländer för varje produktkategori betydande. Det är inte praktiskt möjligt att avsätta en tullkvot för var och en av dem. Kommissionen anser för det andra att den för att uppnå en lämplig fördelning av tullkvoter även måste beakta särskilda faktorer som påverkar handeln med de berörda produkterna. För ett antal produkter som omfattas av denna undersökning har unionen nyligen infört antidumpnings- eller utjämningsåtgärder mot vissa exportländer. Detta har ofta medfört en betydande minskning av importen från dessa länder under det senaste året, och denna utveckling kommer att fortsätta även under tillämpningsperioden för dessa åtgärder. En landspecifik tullkvot för dessa länder kommer därför högst sannolikt att användas endast marginellt, eftersom tullkvotens nivå baseras på den genomsnittliga importen under åren 2015–2017, dvs. inbegripet en period då antidumpnings- eller utjämningsåtgärder ännu inte vidtagits och importen var betydande på grund av illojala handelsmetoder. Det skulle därför inte ligga i unionens intresse att tilldela en landspecifik tullkvot under dessa omständigheter, eftersom den framtida importen oundvikligen skulle bli lägre än dess traditionella handelsnivåer. |
| --- | --- |

(146)

Kommissionen instämmer i att ett landspecifikt tullkvotssystem är det mest lämpliga för att säkerställa traditionella handelsflöden. Det har dock vissa begränsningar. För det första är antalet leverantörsländer för varje produktkategori betydande. Det är inte praktiskt möjligt att avsätta en tullkvot för var och en av dem. Kommissionen anser för det andra att den för att uppnå en lämplig fördelning av tullkvoter även måste beakta särskilda faktorer som påverkar handeln med de berörda produkterna. För ett antal produkter som omfattas av denna undersökning har unionen nyligen infört antidumpnings- eller utjämningsåtgärder mot vissa exportländer. Detta har ofta medfört en betydande minskning av importen från dessa länder under det senaste året, och denna utveckling kommer att fortsätta även under tillämpningsperioden för dessa åtgärder. En landspecifik tullkvot för dessa länder kommer därför högst sannolikt att användas endast marginellt, eftersom tullkvotens nivå baseras på den genomsnittliga importen under åren 2015–2017, dvs. inbegripet en period då antidumpnings- eller utjämningsåtgärder ännu inte vidtagits och importen var betydande på grund av illojala handelsmetoder. Det skulle därför inte ligga i unionens intresse att tilldela en landspecifik tullkvot under dessa omständigheter, eftersom den framtida importen oundvikligen skulle bli lägre än dess traditionella handelsnivåer.

| (147) | Kommissionen drog slutsatsen att en blandad strategi skulle vara den mest lämpliga med tanke på dessa omständigheter. För det första bör en landsspecifik tullkvot tilldelas de länder som har ett betydande intresse av att leverera, på grundval av deras import under de senaste 3 åren. Vid tillämpningen av denna förordning anses det att länder med en andel på mer än 5 % av importen i den berörda produktkategorin har ett betydande intresse av att leverera. En övergripande tullkvot (nedan kallad återstående kvot) på grundval av genomsnittet av den återstående importen under de tre senaste åren bör tilldelas alla andra leverantörsländer. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen drog slutsatsen att en blandad strategi skulle vara den mest lämpliga med tanke på dessa omständigheter. För det första bör en landsspecifik tullkvot tilldelas de länder som har ett betydande intresse av att leverera, på grundval av deras import under de senaste 3 åren. Vid tillämpningen av denna förordning anses det att länder med en andel på mer än 5 % av importen i den berörda produktkategorin har ett betydande intresse av att leverera. En övergripande tullkvot (nedan kallad återstående kvot) på grundval av genomsnittet av den återstående importen under de tre senaste åren bör tilldelas alla andra leverantörsländer.

återstående kvot

| (148) | En landspecifik tullkvot bör dock inte tilldelas de länder vars export – för varje berörd produktkategori – har minskat avsevärt under de senaste åren på grund av antidumpnings- eller utjämningsåtgärder som införts av ovanstående skäl. Dessa länder bör omfattas av den återstående kvoten. |
| --- | --- |

(148)

En landspecifik tullkvot bör dock inte tilldelas de länder vars export – för varje berörd produktkategori – har minskat avsevärt under de senaste åren på grund av antidumpnings- eller utjämningsåtgärder som införts av ovanstående skäl. Dessa länder bör omfattas av den återstående kvoten.

| (149) | I det särskilda fallet produktkategori 1 (varmvalsade ringar eller rullar), eftersom nära 60 % av importen för närvarande omfattas av antidumpningsåtgärder, anser kommissionen att en övergripande kvot och ingen landsspecifik fördelning är det lämpligaste. |
| --- | --- |

(149)

I det särskilda fallet produktkategori 1 (varmvalsade ringar eller rullar), eftersom nära 60 % av importen för närvarande omfattas av antidumpningsåtgärder, anser kommissionen att en övergripande kvot och ingen landsspecifik fördelning är det lämpligaste.

| (150) | Slutligen anser kommissionen att det också är i unionens intresse att ett leverantörsland får tillgång till den återstående kvoten när det har förbrukat sin landsspecifika tullkvot. Denna möjlighet bör dock endast tillämpas under det sista kvartalet av perioden för att göra en avvägning av intressen mellan länder med en landspecifik tullkvot och länder som utnyttjar den övergripande tullkvoten. Detta skulle inte bara säkerställa upprätthållandet av traditionella handelsflöden, utan också i förekommande fall undvika att delar av den återstående tullkvoten skulle förbli outnyttjade. |
| --- | --- |

(150)

Slutligen anser kommissionen att det också är i unionens intresse att ett leverantörsland får tillgång till den återstående kvoten när det har förbrukat sin landsspecifika tullkvot. Denna möjlighet bör dock endast tillämpas under det sista kvartalet av perioden för att göra en avvägning av intressen mellan länder med en landspecifik tullkvot och länder som utnyttjar den övergripande tullkvoten. Detta skulle inte bara säkerställa upprätthållandet av traditionella handelsflöden, utan också i förekommande fall undvika att delar av den återstående tullkvoten skulle förbli outnyttjade.

Tullkvotens förutsägbarhet över tiden

Tullkvotens förutsägbarhet över tiden

| (151) | Kommissionen anser att införandet av ett licenssystem inte är nödvändigt för att garantera förutsägbarhet. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen anser att införandet av ett licenssystem inte är nödvändigt för att garantera förutsägbarhet.

| (152) | För det första är uppgifter om importens utveckling inom tullkvoten och den tullfria kvotens användning allmänt tillgängliga och uppdateras dagligen. Uppgifterna om användningen av tullkvoter finns på följande webbadress:
  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp |
| --- | --- |

(152)

För det första är uppgifter om importens utveckling inom tullkvoten och den tullfria kvotens användning allmänt tillgängliga och uppdateras dagligen. Uppgifterna om användningen av tullkvoter finns på följande webbadress:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp

| (153) | En landsspecifik fördelning bör också säkerställa en ytterligare nivå av förutsägbarhet för traditionella leverantörer och användare. När en landspecifik tullkvot är förbrukad kommer landet i fråga dessutom att kunna exportera genom den tillgängliga återstående kvoten, dock endast under det sista kvartalet av perioden som är den mest kritiska perioden när det gäller tillgängligheten på kvoter. |
| --- | --- |

(153)

En landsspecifik fördelning bör också säkerställa en ytterligare nivå av förutsägbarhet för traditionella leverantörer och användare. När en landspecifik tullkvot är förbrukad kommer landet i fråga dessutom att kunna exportera genom den tillgängliga återstående kvoten, dock endast under det sista kvartalet av perioden som är den mest kritiska perioden när det gäller tillgängligheten på kvoter.

| (154) | Kommissionen anser slutligen att den återstående tullkvoten bör fördelas kvartalsvis för att säkerställa att importen fördelas jämnt över året och förhindra att betydande import av standardiserade produkter läggs i lager i början av perioden för att undvika eventuella tullar. Outnyttjade kvartalsvisa tullkvoter skulle även överföras automatiskt till nästa period. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen anser slutligen att den återstående tullkvoten bör fördelas kvartalsvis för att säkerställa att importen fördelas jämnt över året och förhindra att betydande import av standardiserade produkter läggs i lager i början av perioden för att undvika eventuella tullar. Outnyttjade kvartalsvisa tullkvoter skulle även överföras automatiskt till nästa period.

Produktklassificering

Produktklassificering

| (155) | Kommissionen har undersökt begäran från användare och importörer om att skapa särskilda underkategorier för sina produkter. I synnerhet har kommissionen funnit att två produktkategorier, nämligen kategorierna 3 och 4, omfattar tydliga särdrag för vilka begäran är godtagbar. |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen har undersökt begäran från användare och importörer om att skapa särskilda underkategorier för sina produkter. I synnerhet har kommissionen funnit att två produktkategorier, nämligen kategorierna 3 och 4, omfattar tydliga särdrag för vilka begäran är godtagbar.

| (156) | Kategori 4 – korrosionsbeständigt stål – omfattar både produkter som producerats särskilt för bilindustrin, utifrån tydliga produktspecifikationer och som omfattas av långfristiga avtal, samt andra standardprodukter. För de förstnämnda produkterna måste leverantörer först erhålla ett intyg som krävs för att försörja industrin under en lång tidsperiod, baserat på ett just in time-system. För denna kategori av produkter medger kommissionen att det finns en risk för att vissa produkttyper trängs undan från den tullfria kvoten av standardprodukter som kan levereras i stora mängder och lagras i början av året. |
| --- | --- |

(156)

Kategori 4 – korrosionsbeständigt stål – omfattar både produkter som producerats särskilt för bilindustrin, utifrån tydliga produktspecifikationer och som omfattas av långfristiga avtal, samt andra standardprodukter. För de förstnämnda produkterna måste leverantörer först erhålla ett intyg som krävs för att försörja industrin under en lång tidsperiod, baserat på ett just in time-system. För denna kategori av produkter medger kommissionen att det finns en risk för att vissa produkttyper trängs undan från den tullfria kvoten av standardprodukter som kan levereras i stora mängder och lagras i början av året.

| (157) | Dessutom omfattas produkter av standardtyp enligt denna produktkategori för närvarande av antidumpningstullar som också påverkar den framtida importutvecklingen, samt kvottilldelning baserat på det som förklaras ovan. Det faktum att dessa mer specialiserade produkter inte omfattades av industrins begäran om antidumpningsåtgärder är också ett tecken på att dessa produkter bör bedömas separat från produkter av standardtyp. |
| --- | --- |

(157)

Dessutom omfattas produkter av standardtyp enligt denna produktkategori för närvarande av antidumpningstullar som också påverkar den framtida importutvecklingen, samt kvottilldelning baserat på det som förklaras ovan. Det faktum att dessa mer specialiserade produkter inte omfattades av industrins begäran om antidumpningsåtgärder är också ett tecken på att dessa produkter bör bedömas separat från produkter av standardtyp.

| (158) | Vad gäller kategori 3 – elektroplåt – hävdade också den relevanta användarindustrin att vissa specialiserade produkter, dvs. kornorienterad elektroplåt (27), bör hållas avskilda från övriga produkter i denna kategori. Detta påstående grundar sig på det faktum att dessa produkttyper är av strategisk betydelse för unionens ekonomi, eftersom de används i sektorerna ny energi/mobilitet (t.ex. fordon som drivs med ny energi, vindturbiner). Användare och importörer hävdar att dessa är högvärdiga specialprodukter som riskerar att trängas undan av standardprodukter som ingår i samma produktkategori. Dessutom hävdade användare också att efterfrågan i unionen sannolikt kommer att öka markant under den närmaste tiden och att den särskilda kvoten bör höjas i framtiden i enlighet med detta. Även om detta påstående inte vederbörligen kunde styrkas med någon bevisning, skulle en särskild kvot för dessa produkter möjliggöra att ytterligare granska välgrundade ansökningar i framtiden. |
| --- | --- |

(158)

Vad gäller kategori 3 – elektroplåt – hävdade också den relevanta användarindustrin att vissa specialiserade produkter, dvs. kornorienterad elektroplåt (27), bör hållas avskilda från övriga produkter i denna kategori. Detta påstående grundar sig på det faktum att dessa produkttyper är av strategisk betydelse för unionens ekonomi, eftersom de används i sektorerna ny energi/mobilitet (t.ex. fordon som drivs med ny energi, vindturbiner). Användare och importörer hävdar att dessa är högvärdiga specialprodukter som riskerar att trängas undan av standardprodukter som ingår i samma produktkategori. Dessutom hävdade användare också att efterfrågan i unionen sannolikt kommer att öka markant under den närmaste tiden och att den särskilda kvoten bör höjas i framtiden i enlighet med detta. Även om detta påstående inte vederbörligen kunde styrkas med någon bevisning, skulle en särskild kvot för dessa produkter möjliggöra att ytterligare granska välgrundade ansökningar i framtiden.

27

| (159) | Utan att på något sätt undergräva åtgärdens korrigerande effekter, anser kommissionen vidare att det är möjligt att skapa undergrupper av produkter inom dessa två produktkategorier, vilka följaktligen skulle tilldelas en egen kvot. |
| --- | --- |

(159)

Utan att på något sätt undergräva åtgärdens korrigerande effekter, anser kommissionen vidare att det är möjligt att skapa undergrupper av produkter inom dessa två produktkategorier, vilka följaktligen skulle tilldelas en egen kvot.

| (160) | På grundval av ovanstående godtog kommissionen begäran om att dela upp produktkategori 4 (plåt överdragen med metall) och produktkategori 3 (elektroplåt [annan än kornorienterad elektroplåt]) i två underkategorier. |
| --- | --- |

(160)

På grundval av ovanstående godtog kommissionen begäran om att dela upp produktkategori 4 (plåt överdragen med metall) och produktkategori 3 (elektroplåt [annan än kornorienterad elektroplåt]) i två underkategorier.

Översynsklausul

Översynsklausul

| (161) | Slutligen anser kommissionen att den på grundval av unionens intresse kan behöva anpassa nivån eller tilldelningen för en tullkvot som fastställs i bilagorna IV.1 och IV.2 i händelse av förändrade omständigheter under åtgärdernas tillämpningsperiod. En sådan översyn kan gälla varje produktkategori som är föremål för åtgärder, inbegripet (men inte begränsat till) produktkategorierna 3, 4, 6 och 16 som var föremål för detaljerade och motiverade inlagor under undersökningen liksom i samband med de bilaterala samråd som kommissionen har hållit. De förändrade omständigheterna kan till exempel uppstå i händelse av en allmän ökning eller minskning av efterfrågan i unionen på vissa produktkategorier som skulle kräva en förnyad bedömning av tullkvotens nivå, införandet av antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder som märkbart kan påverka framtida import, eller någon utveckling rörande Section 232 som kan ha en direkt inverkan på slutsatserna i denna undersökning, det vill säga vad gäller omläggning av handeln. Kommissionen får också granska huruvida åtgärdernas genomförande kan ha skadliga effekter vad gäller uppnåendet av integration med förmånsberättigade handelspartner, bland annat genom att riskera deras stabilisering eller ekonomiska utveckling. Kommissionen kommer att göra en regelbunden bedömning av situationen, samt överväga en översyn åtminstone i slutet av varje år under åtgärdernas tillämpningsperiod. Kommissionen ska inleda den första översynen senast den 1 juli 2019. |
| --- | --- |

(161)

Slutligen anser kommissionen att den på grundval av unionens intresse kan behöva anpassa nivån eller tilldelningen för en tullkvot som fastställs i bilagorna IV.1 och IV.2 i händelse av förändrade omständigheter under åtgärdernas tillämpningsperiod. En sådan översyn kan gälla varje produktkategori som är föremål för åtgärder, inbegripet (men inte begränsat till) produktkategorierna 3, 4, 6 och 16 som var föremål för detaljerade och motiverade inlagor under undersökningen liksom i samband med de bilaterala samråd som kommissionen har hållit. De förändrade omständigheterna kan till exempel uppstå i händelse av en allmän ökning eller minskning av efterfrågan i unionen på vissa produktkategorier som skulle kräva en förnyad bedömning av tullkvotens nivå, införandet av antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder som märkbart kan påverka framtida import, eller någon utveckling rörande Section 232 som kan ha en direkt inverkan på slutsatserna i denna undersökning, det vill säga vad gäller omläggning av handeln. Kommissionen får också granska huruvida åtgärdernas genomförande kan ha skadliga effekter vad gäller uppnåendet av integration med förmånsberättigade handelspartner, bland annat genom att riskera deras stabilisering eller ekonomiska utveckling. Kommissionen kommer att göra en regelbunden bedömning av situationen, samt överväga en översyn åtminstone i slutet av varje år under åtgärdernas tillämpningsperiod. Kommissionen ska inleda den första översynen senast den 1 juli 2019.

7.3   Slutsats beträffande unionens intresse

Slutsats beträffande unionens intresse

| (162) | På grundval av övervägandena ovan och en noggrann granskning av de olika berörda intressena, drar kommissionen slutsatsen att unionens intresse kräver antagandet av slutgiltiga skyddsåtgärder i form av en tullkvot, för att förhindra att unionstillverkarnas situation försämras ytterligare. |
| --- | --- |

(162)

På grundval av övervägandena ovan och en noggrann granskning av de olika berörda intressena, drar kommissionen slutsatsen att unionens intresse kräver antagandet av slutgiltiga skyddsåtgärder i form av en tullkvot, för att förhindra att unionstillverkarnas situation försämras ytterligare.

8.   SLUTLIGA ÖVERVÄGANDEN

SLUTLIGA ÖVERVÄGANDEN

| (163) | Slutsatsen är att unionens stålindustri riskerar att drabbas av allvarlig skada vad gäller 26 produktkategorier, och att denna situation sannolikt kommer att utvecklas i riktning mot faktisk allvarlig skada inom en överskådlig framtid, i avsaknad av skyddsåtgärder. Det konstaterades också att det ligger i unionens intresse att vidta lämpliga åtgärder för att undvika en ytterligare ökning av importen. |
| --- | --- |

(163)

Slutsatsen är att unionens stålindustri riskerar att drabbas av allvarlig skada vad gäller 26 produktkategorier, och att denna situation sannolikt kommer att utvecklas i riktning mot faktisk allvarlig skada inom en överskådlig framtid, i avsaknad av skyddsåtgärder. Det konstaterades också att det ligger i unionens intresse att vidta lämpliga åtgärder för att undvika en ytterligare ökning av importen.

8.1   Åtgärdernas form och nivå

Åtgärdernas form och nivå

| (164) | I ett preliminärt skede konstaterade kommissionen att en åtgärd i form av en tullkvot var det bästa sättet att förena intressena hos unionens ståltillverkare och användare. En sådan åtgärd, anpassad på lämpligt sätt, skulle göra det möjligt att tillfälligt få importen till en icke-skadevållande nivå för unionens stålindustri, och samtidigt hålla ett lämpligt urval av försörjningskällor tillgängliga för dess kunder på ett sätt som är förenligt med en fortsatt fungerande konkurrenskraftig stålmarknad. |
| --- | --- |

(164)

I ett preliminärt skede konstaterade kommissionen att en åtgärd i form av en tullkvot var det bästa sättet att förena intressena hos unionens ståltillverkare och användare. En sådan åtgärd, anpassad på lämpligt sätt, skulle göra det möjligt att tillfälligt få importen till en icke-skadevållande nivå för unionens stålindustri, och samtidigt hålla ett lämpligt urval av försörjningskällor tillgängliga för dess kunder på ett sätt som är förenligt med en fortsatt fungerande konkurrenskraftig stålmarknad.

| (165) | På grundval av den ovannämnda analysen av unionens intresse, anser kommissionen att en tullkvot är den bästa formen av åtgärd för att balansera de olika intressen som står på spel, nämligen att förhindra allvarlig skada och säkerställa att de traditionella handelsflödena bibehålls. |
| --- | --- |

(165)

På grundval av den ovannämnda analysen av unionens intresse, anser kommissionen att en tullkvot är den bästa formen av åtgärd för att balansera de olika intressen som står på spel, nämligen att förhindra allvarlig skada och säkerställa att de traditionella handelsflödena bibehålls.

| (166) | I de kommentarer som kommissionen mottagit efter de provisoriska åtgärderna gav användarna, trots att majoriteten av dem ifrågasatte införandet av åtgärder, också värdefulla förslag för att justera dem och minimera deras negativa effekter på marknaden. |
| --- | --- |

(166)

I de kommentarer som kommissionen mottagit efter de provisoriska åtgärderna gav användarna, trots att majoriteten av dem ifrågasatte införandet av åtgärder, också värdefulla förslag för att justera dem och minimera deras negativa effekter på marknaden.

| (167) | Bland de synpunkter som mottagits gällde mycket få de mikrosimuleringar och den makroekonomiska modell som kommissionen lagt fram för att kontrollera proportionaliteten i tullsatsen ovanför kvoten. |
| --- | --- |

(167)

Bland de synpunkter som mottagits gällde mycket få de mikrosimuleringar och den makroekonomiska modell som kommissionen lagt fram för att kontrollera proportionaliteten i tullsatsen ovanför kvoten.

| (168) | Vad gäller den makroekonomiska modellen kritiserade en intresseorganisation för exportörer i ett tredjeland att den elasticitet som används i Armington-modellen för produktkategorierna sammantaget skiljer sig från den som används i vissa mer detaljerade studier av specifika stålproduktskategorier. Dessa berörda parter föreslog dock inga alternativa nivåer för den sammantagna beräkningen. Samma intresseorganisation hävdade också att kommissionen inte hade beaktat den betydande prisökningen på den amerikanska marknaden, vilken fortsätter att attrahera importen, trots åtgärderna enligt Section 232. Vad gäller mikrosimuleringarna påstod en användarorganisation i unionen och flera exportörer att riktmärkningen vad gäller mikrosimuleringarna endast hade utförts med avseende på ett begränsat antal produktkategorier, medan åtgärderna omfattade en större uppsättning. De kritiserade också att beräkningarna enligt uppgift var baserade på de kinesiska tillverkarnas kostnader, vilka inte kunde anses representativa för alla importkällor. Flera exportörer hävdade att kommissionen inte tillräckligt utförligt har förklarat användningen av ovannämnda modeller, och att fastställandet av en tullsats på 25 % ovanför kvoten på denna grund är godtyckligt. |
| --- | --- |

(168)

Vad gäller den makroekonomiska modellen kritiserade en intresseorganisation för exportörer i ett tredjeland att den elasticitet som används i Armington-modellen för produktkategorierna sammantaget skiljer sig från den som används i vissa mer detaljerade studier av specifika stålproduktskategorier. Dessa berörda parter föreslog dock inga alternativa nivåer för den sammantagna beräkningen. Samma intresseorganisation hävdade också att kommissionen inte hade beaktat den betydande prisökningen på den amerikanska marknaden, vilken fortsätter att attrahera importen, trots åtgärderna enligt Section 232. Vad gäller mikrosimuleringarna påstod en användarorganisation i unionen och flera exportörer att riktmärkningen vad gäller mikrosimuleringarna endast hade utförts med avseende på ett begränsat antal produktkategorier, medan åtgärderna omfattade en större uppsättning. De kritiserade också att beräkningarna enligt uppgift var baserade på de kinesiska tillverkarnas kostnader, vilka inte kunde anses representativa för alla importkällor. Flera exportörer hävdade att kommissionen inte tillräckligt utförligt har förklarat användningen av ovannämnda modeller, och att fastställandet av en tullsats på 25 % ovanför kvoten på denna grund är godtyckligt.

| (169) | Kommissionen anser att både mikrosimuleringarna och den makroekonomiska modellen utgör förenklingar av verkligheten, men i motsats till vissa kommentarer är de ett sätt att möjliggöra en teknisk diskussion om alternativa scenarier för att fatta politiska beslut som baseras på fakta och inte på godtyckliga bedömningar. |
| --- | --- |

(169)

Kommissionen anser att både mikrosimuleringarna och den makroekonomiska modellen utgör förenklingar av verkligheten, men i motsats till vissa kommentarer är de ett sätt att möjliggöra en teknisk diskussion om alternativa scenarier för att fatta politiska beslut som baseras på fakta och inte på godtyckliga bedömningar.

| (170) | Kommissionen vill understryka att tullsatsen på 25 % ovanför kvoten som de av kommissionen i samband med de provisoriska åtgärderna avser att hantera en betydande ökning av stålimporten till unionen, som under den senaste perioden har ökat till följd av den övergripande tulltaxan på 25 % som Förenta staterna infört på import av stål (med ett begränsat antal undantagna ursprung som omfattas av mycket restriktiva kvoter) och tulltaxan på 50 % för import från Turkiet. Förenta staternas uttryckliga syfte med dessa åtgärder är att uppnå det industripolitiska målet att på konstlad väg reducera stålimporten med 13,3 miljoner ton, vilket i sin tur kommer att göra det möjligt för den amerikanska stålindustrin att arbeta med ett kapacitetsutnyttjande på 80 %. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen vill understryka att tullsatsen på 25 % ovanför kvoten som de av kommissionen i samband med de provisoriska åtgärderna avser att hantera en betydande ökning av stålimporten till unionen, som under den senaste perioden har ökat till följd av den övergripande tulltaxan på 25 % som Förenta staterna infört på import av stål (med ett begränsat antal undantagna ursprung som omfattas av mycket restriktiva kvoter) och tulltaxan på 50 % för import från Turkiet. Förenta staternas uttryckliga syfte med dessa åtgärder är att uppnå det industripolitiska målet att på konstlad väg reducera stålimporten med 13,3 miljoner ton, vilket i sin tur kommer att göra det möjligt för den amerikanska stålindustrin att arbeta med ett kapacitetsutnyttjande på 80 %.

| (171) | I motsats till vad några enstaka berörda parter anser, är mot denna bakgrund en tullsats på 25 % ovanför unionens kvot inte godtycklig, men förefaller vara en helt proportionerlig åtgärd som är helt förenlig med målet att skydda unionens stålmarknad mot en kraftigt ökad import, som under den senaste tiden i stor utsträckning kommer från den omläggning av handeln som de amerikanska protektionistiska åtgärderna framkallar. Exportörer i hela världen som står inför tullar på 25 % eller 50 % eller restriktiva kvoter i Förenta staterna skulle kunna lägga om sin export utöver den traditionella försäljningsnivån till unionen och medföra skada för unionens stålindustri, om det inte finns ett tillräckligt avskräckande hinder i unionen när importen börjar överskrida sin traditionella nivå. |
| --- | --- |

(171)

I motsats till vad några enstaka berörda parter anser, är mot denna bakgrund en tullsats på 25 % ovanför unionens kvot inte godtycklig, men förefaller vara en helt proportionerlig åtgärd som är helt förenlig med målet att skydda unionens stålmarknad mot en kraftigt ökad import, som under den senaste tiden i stor utsträckning kommer från den omläggning av handeln som de amerikanska protektionistiska åtgärderna framkallar. Exportörer i hela världen som står inför tullar på 25 % eller 50 % eller restriktiva kvoter i Förenta staterna skulle kunna lägga om sin export utöver den traditionella försäljningsnivån till unionen och medföra skada för unionens stålindustri, om det inte finns ett tillräckligt avskräckande hinder i unionen när importen börjar överskrida sin traditionella nivå.

| (172) | Medan tullsatserna enligt Section 232 tas ut på den första importen och därför allvarligt snedvrider importinflödena nedåt, är det viktigt att återigen betona att unionens tullkvot medger fortsatt import från alla ursprungsländer utan ytterligare hinder. Tullkvoten har endast verkan om den aktuella kvoten motsvarande det traditionella importflödet från samtliga ursprungsländer överskrids, särskilt på grund av den omläggning av handeln som Förenta staternas åtgärder framkallar. |
| --- | --- |

(172)

Medan tullsatserna enligt Section 232 tas ut på den första importen och därför allvarligt snedvrider importinflödena nedåt, är det viktigt att återigen betona att unionens tullkvot medger fortsatt import från alla ursprungsländer utan ytterligare hinder. Tullkvoten har endast verkan om den aktuella kvoten motsvarande det traditionella importflödet från samtliga ursprungsländer överskrids, särskilt på grund av den omläggning av handeln som Förenta staternas åtgärder framkallar.

| (173) | Under dessa omständigheter, såvida inte unionen inför en tull över kvoten på den relevanta stålimporten till ett belopp som minst motsvarar den tullsats som tillämpas av Förenta staterna, kommer en exportör till Förenta staterna att vinna en extra marginal eller minimera sin förlust genom att lägga om försäljningen till EU. Av denna analys framgår att den lägsta tullsats ovanför kvoten som kan säkra ett minimalt skydd för unionen mot snedvridning av handeln bör vara minst 25 %. Denna nivå kommer dock inte att stoppa omläggning av handeln. I takt med att importpriserna i Förenta staterna pressas uppåt av protektionistiska åtgärder, blir en stor del av Förenta staternas produktion som tidigare var oekonomisk lönsam, vilket tränger ut import och lägger om handeln till andra marknader där unionen är den mest attraktiva alternativa destinationen. |
| --- | --- |

(173)

Under dessa omständigheter, såvida inte unionen inför en tull över kvoten på den relevanta stålimporten till ett belopp som minst motsvarar den tullsats som tillämpas av Förenta staterna, kommer en exportör till Förenta staterna att vinna en extra marginal eller minimera sin förlust genom att lägga om försäljningen till EU. Av denna analys framgår att den lägsta tullsats ovanför kvoten som kan säkra ett minimalt skydd för unionen mot snedvridning av handeln bör vara minst 25 %. Denna nivå kommer dock inte att stoppa omläggning av handeln. I takt med att importpriserna i Förenta staterna pressas uppåt av protektionistiska åtgärder, blir en stor del av Förenta staternas produktion som tidigare var oekonomisk lönsam, vilket tränger ut import och lägger om handeln till andra marknader där unionen är den mest attraktiva alternativa destinationen.

| (174) | I detta sammanhang är de mikroekonomiska simuleringar av täckningsbidraget för importen till unionen som föreslagits av unionsindustrin och lagts fram i det preliminära skedet av kommissionen, viktiga när man diskuterar det kommersiella beteendet hos en exportör som står inför ovannämnda val mellan att sälja till den amerikanska marknaden med erläggande av tullsatserna enligt Section 232 eller att öka sin till unionen utöver sin traditionella försäljning för att undvika tullarna i fråga. |
| --- | --- |

(174)

I detta sammanhang är de mikroekonomiska simuleringar av täckningsbidraget för importen till unionen som föreslagits av unionsindustrin och lagts fram i det preliminära skedet av kommissionen, viktiga när man diskuterar det kommersiella beteendet hos en exportör som står inför ovannämnda val mellan att sälja till den amerikanska marknaden med erläggande av tullsatserna enligt Section 232 eller att öka sin till unionen utöver sin traditionella försäljning för att undvika tullarna i fråga.

| (175) | I motsats till de synpunkter som framförts av vissa parter är de antaganden som gjorts i simuleringarna realistiska och försiktiga. De är inte huvudsakligen baserade på de kinesiska kostnaderna. Den viktigaste delen av de kostnader som användes vid simuleringen är en korg av råvaror som värderas till internationella priser. Kinesiska riktmärken används bara för en förhållandevis mindre andel av de övriga rörliga kostnaderna utöver råvarorna, eftersom Kina är en av de främsta exportörerna i samtliga produktkategorier. Slutligen utgör valet av fraktkostnader från Kina till unionen för att beräkna kostnaderna ett mycket försiktigt antagande i beräkningen, eftersom täckningsbidraget skulle vara högre om man använde de lägre fraktkostnaderna för andra möjliga ursprungsländer. |
| --- | --- |

(175)

I motsats till de synpunkter som framförts av vissa parter är de antaganden som gjorts i simuleringarna realistiska och försiktiga. De är inte huvudsakligen baserade på de kinesiska kostnaderna. Den viktigaste delen av de kostnader som användes vid simuleringen är en korg av råvaror som värderas till internationella priser. Kinesiska riktmärken används bara för en förhållandevis mindre andel av de övriga rörliga kostnaderna utöver råvarorna, eftersom Kina är en av de främsta exportörerna i samtliga produktkategorier. Slutligen utgör valet av fraktkostnader från Kina till unionen för att beräkna kostnaderna ett mycket försiktigt antagande i beräkningen, eftersom täckningsbidraget skulle vara högre om man använde de lägre fraktkostnaderna för andra möjliga ursprungsländer.

| (176) | Dessa simuleringar gör det möjligt att beräkna den faktiska nivån på den tull ovanför kvoten som skulle kunna avskräcka från en omläggning av handeln. Såsom förklaras i förordningen om provisoriska åtgärder visar dessa simuleringar att täckningsbidraget för en stålexportörs försäljning till unionen för många av de mest representativa stålproduktkategorier som omfattas av undersökningen är över 30 %, med en median på 34 %. Endast tullar ovanför kvoten på dessa nivåer skulle kunna kompensera fullt ut för täckningsbidraget till den berörda importen av stål till unionsmarknaden, och på detta sätt undanröja incitamenten för en exportör till Förenta staterna att lägga om sin försäljning till unionsmarknaden, eftersom denna tull gör att detta blir olönsamt. |
| --- | --- |

(176)

Dessa simuleringar gör det möjligt att beräkna den faktiska nivån på den tull ovanför kvoten som skulle kunna avskräcka från en omläggning av handeln. Såsom förklaras i förordningen om provisoriska åtgärder visar dessa simuleringar att täckningsbidraget för en stålexportörs försäljning till unionen för många av de mest representativa stålproduktkategorier som omfattas av undersökningen är över 30 %, med en median på 34 %. Endast tullar ovanför kvoten på dessa nivåer skulle kunna kompensera fullt ut för täckningsbidraget till den berörda importen av stål till unionsmarknaden, och på detta sätt undanröja incitamenten för en exportör till Förenta staterna att lägga om sin försäljning till unionsmarknaden, eftersom denna tull gör att detta blir olönsamt.

| (177) | Mot denna bakgrund har kommissionen valt att anta den minst störande tullsatsen på 25 % ovanför kvoten, vilket är bland det lägre av de alternativ som diskuteras ovan. Såsom förklaras ovan garanterar denna tullsats ovanför kvoten inte unionen något fullständigt skydd mot en omläggning av handeln. Den kommer tvärtom inte bara att möjliggöra fritt flöde av traditionell import, utan innebär även att det trots tullen i fråga fortfarande finns utrymme för en begränsad andel av den omlagda handeln på unionsmarknaden, även när den traditionella handelsnivån överskrids för att tillgodose en förväntad ökad efterfrågan. |
| --- | --- |

(177)

Mot denna bakgrund har kommissionen valt att anta den minst störande tullsatsen på 25 % ovanför kvoten, vilket är bland det lägre av de alternativ som diskuteras ovan. Såsom förklaras ovan garanterar denna tullsats ovanför kvoten inte unionen något fullständigt skydd mot en omläggning av handeln. Den kommer tvärtom inte bara att möjliggöra fritt flöde av traditionell import, utan innebär även att det trots tullen i fråga fortfarande finns utrymme för en begränsad andel av den omlagda handeln på unionsmarknaden, även när den traditionella handelsnivån överskrids för att tillgodose en förväntad ökad efterfrågan.

| (178) | Vad gäller synpunkterna från berörda parter om användningen av en enda makroekonomisk modell som omfattar alla produktkategorier tillsammans i stället för en mer uppdelad analys, anser kommissionen, såsom förklaras i det preliminära skedet och i avsnitt 2 ovan, att med tanke på det starka sambandet mellan produktkategorierna när det gäller utbud och efterfrågan, är en sådan helhetsbedömning fullt relevant, särskilt om försiktiga uppskattningar av elasticiteten görs. |
| --- | --- |

(178)

Vad gäller synpunkterna från berörda parter om användningen av en enda makroekonomisk modell som omfattar alla produktkategorier tillsammans i stället för en mer uppdelad analys, anser kommissionen, såsom förklaras i det preliminära skedet och i avsnitt 2 ovan, att med tanke på det starka sambandet mellan produktkategorierna när det gäller utbud och efterfrågan, är en sådan helhetsbedömning fullt relevant, särskilt om försiktiga uppskattningar av elasticiteten görs.

| (179) | I förordningen om provisoriska åtgärder angav kommissionen att den kommer att noga följa utvecklingen av importen innan en slutlig ståndpunkt intas. Förenta staternas och EU:s statistik över import av de undersökta kategorierna av stålprodukter visar, trots den stora prisökning som Section 232 medför på den amerikanska marknaden, att det finns en betydande bestående minskning av importen till Förenta staterna under det senaste halvåret sedan maj 2018, som motsvaras av en stadig ökning av importen till unionen av samma kategorier av stålprodukter under samma period. Från maj till september 2018 minskade den amerikanska importen av de produktkategorier som undersökningen omfattar med 2,6 miljoner ton jämfört med samma period 2017, medan EU:s import av samma produkter steg kraftigt med en ökning på 2 miljoner ton (77 % av den amerikanska minskningen) under samma period. Detta utgör en tydlig, stigande trend. Dessa uppgifter visar tydligt att den avsedda effekten av de protektionistiska åtgärderna enligt Section 232 för att åstadkomma en minskning av stålimporten på 13,3 miljoner ton från 2017 års nivåer är på god väg. Därför verkar den senaste utvecklingen av importen inte motsäga de antaganden som gjorts i modellen om en eventuell omläggning av handeln med 70 %, vilket de amerikanska åtgärderna så småningom skulle kunna uppnå när de har utvecklat sina protektionistiska effekter fullt ut över tiden. Den motsäger inte heller att detta i sin ur kräver en tullsats ovanför kvoten på 30 % för att till fullo skydda unionsmarknaden från deras effekter. Denna nivå sammanfaller också med det ovan beskrivna resultatet av de mikroekonomiska simuleringarna. |
| --- | --- |

(179)

I förordningen om provisoriska åtgärder angav kommissionen att den kommer att noga följa utvecklingen av importen innan en slutlig ståndpunkt intas. Förenta staternas och EU:s statistik över import av de undersökta kategorierna av stålprodukter visar, trots den stora prisökning som Section 232 medför på den amerikanska marknaden, att det finns en betydande bestående minskning av importen till Förenta staterna under det senaste halvåret sedan maj 2018, som motsvaras av en stadig ökning av importen till unionen av samma kategorier av stålprodukter under samma period. Från maj till september 2018 minskade den amerikanska importen av de produktkategorier som undersökningen omfattar med 2,6 miljoner ton jämfört med samma period 2017, medan EU:s import av samma produkter steg kraftigt med en ökning på 2 miljoner ton (77 % av den amerikanska minskningen) under samma period. Detta utgör en tydlig, stigande trend. Dessa uppgifter visar tydligt att den avsedda effekten av de protektionistiska åtgärderna enligt Section 232 för att åstadkomma en minskning av stålimporten på 13,3 miljoner ton från 2017 års nivåer är på god väg. Därför verkar den senaste utvecklingen av importen inte motsäga de antaganden som gjorts i modellen om en eventuell omläggning av handeln med 70 %, vilket de amerikanska åtgärderna så småningom skulle kunna uppnå när de har utvecklat sina protektionistiska effekter fullt ut över tiden. Den motsäger inte heller att detta i sin ur kräver en tullsats ovanför kvoten på 30 % för att till fullo skydda unionsmarknaden från deras effekter. Denna nivå sammanfaller också med det ovan beskrivna resultatet av de mikroekonomiska simuleringarna.

| (180) | Kommissionen har därför beslutat att bekräfta den tull ovanför kvoten på 25 % som representerar den nedre gränsen och det minst störande korrigerande alternativet mot den omläggning av handeln som de amerikanska åtgärderna enligt Section 232 framkallat. |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen har därför beslutat att bekräfta den tull ovanför kvoten på 25 % som representerar den nedre gränsen och det minst störande korrigerande alternativet mot den omläggning av handeln som de amerikanska åtgärderna enligt Section 232 framkallat.

8.2   Förvaltning av tullkvoterna

Förvaltning av tullkvoterna

| (181) | Såsom förklaras ovan, på grundval av överväganden om unionens intresse och för att så långt som möjligt upprätthålla traditionella handelsflöden, är det bästa sättet för att säkerställa att kvoterna används optimalt att fördela dem mellan de länder som har ett betydande intresse av att leverera den berörda produkten och, för övriga, i den kronologiska ordning i vilken deklarationerna för övergång till fri omsättning godtas, i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (28). Denna förvaltningsmetod kräver ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen. |
| --- | --- |

(181)

Såsom förklaras ovan, på grundval av överväganden om unionens intresse och för att så långt som möjligt upprätthålla traditionella handelsflöden, är det bästa sättet för att säkerställa att kvoterna används optimalt att fördela dem mellan de länder som har ett betydande intresse av att leverera den berörda produkten och, för övriga, i den kronologiska ordning i vilken deklarationerna för övergång till fri omsättning godtas, i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (28). Denna förvaltningsmetod kräver ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen.

28

| (182) | Möjligheten att från tullkvoterna undanta varor som importeras från utvecklingsländer är avhängig av varornas ursprung. Gällande kriterier i unionen för fastställande av icke-förmånsberättigande ursprung ska därför tillämpas. |
| --- | --- |

(182)

Möjligheten att från tullkvoterna undanta varor som importeras från utvecklingsländer är avhängig av varornas ursprung. Gällande kriterier i unionen för fastställande av icke-förmånsberättigande ursprung ska därför tillämpas.

| (183) | Med avseende på de slutgiltiga åtgärderna, för att traditionella handelsflöden ska kunna fortsätta, ska en särskild kvot fastställas för var och en av de produktkategorier för vilka denna förordning inför slutgiltiga åtgärder. |
| --- | --- |

(183)

Med avseende på de slutgiltiga åtgärderna, för att traditionella handelsflöden ska kunna fortsätta, ska en särskild kvot fastställas för var och en av de produktkategorier för vilka denna förordning inför slutgiltiga åtgärder.

8.3   Tillämpliga antidumpnings- och antisubventionsåtgärder

Tillämpliga antidumpnings- och antisubventionsåtgärder

| (184) | Efter införandet av provisoriska åtgärder hävdade flera användare och importörer återigen att unionstillverkarna inte är i behov av ytterligare skydd, på grund av befintliga antidumpnings- och antisubventionsåtgärder, och att skyddsåtgärder och antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder i vilket fall inte bör kumuleras. |
| --- | --- |

(184)

Efter införandet av provisoriska åtgärder hävdade flera användare och importörer återigen att unionstillverkarna inte är i behov av ytterligare skydd, på grund av befintliga antidumpnings- och antisubventionsåtgärder, och att skyddsåtgärder och antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder i vilket fall inte bör kumuleras.

| (185) | Kommissionen erinrar om att antidumpnings- och utjämningstullar inte syftar till att stänga unionsmarknaden, utan endast att åtgärda skadevållande handelsmetoder. Dessa åtgärder inriktas på landsspecifika dumpnings- och subventioneringssituationer, har ett annat syfte och tillämpningsområde än den skyddsåtgärd som införs genom denna förordning, och utesluter inte varandra. |
| --- | --- |

(185)

Kommissionen erinrar om att antidumpnings- och utjämningstullar inte syftar till att stänga unionsmarknaden, utan endast att åtgärda skadevållande handelsmetoder. Dessa åtgärder inriktas på landsspecifika dumpnings- och subventioneringssituationer, har ett annat syfte och tillämpningsområde än den skyddsåtgärd som införs genom denna förordning, och utesluter inte varandra.

| (186) | Såsom anges i skäl 117 i förordningen om provisoriska åtgärder erkänner kommissionen att en kumulation av antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder och skyddsåtgärder kan leda till en större effekt än vad som är önskvärt. Eftersom denna fråga om kumulation endast potentiellt skulle uppstå när taken i tullkvoten uppnås, kommer kommissionen att undersöka behovet av att ta upp frågan i ett senare skede och i sinom tid. Inom denna ram, för att undvika att ”dubbla instrument” införs när tullkvoten överskrids, får kommissionen anse det nödvändigt att tillfälligt upphäva eller sänka befintliga antidumpnings- och utjämningstullar i syfte att säkerställa att den kombinerade effekten av dessa åtgärder inte överstiger den högsta nivån av antingen skyddstullen eller gällande antidumpnings/utjämningstull. |
| --- | --- |

(186)

Såsom anges i skäl 117 i förordningen om provisoriska åtgärder erkänner kommissionen att en kumulation av antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder och skyddsåtgärder kan leda till en större effekt än vad som är önskvärt. Eftersom denna fråga om kumulation endast potentiellt skulle uppstå när taken i tullkvoten uppnås, kommer kommissionen att undersöka behovet av att ta upp frågan i ett senare skede och i sinom tid. Inom denna ram, för att undvika att ”dubbla instrument” införs när tullkvoten överskrids, får kommissionen anse det nödvändigt att tillfälligt upphäva eller sänka befintliga antidumpnings- och utjämningstullar i syfte att säkerställa att den kombinerade effekten av dessa åtgärder inte överstiger den högsta nivån av antingen skyddstullen eller gällande antidumpnings/utjämningstull.

8.4   Varaktighet

Varaktighet

| (187) | Kommissionen anser att åtgärderna bör vara i kraft under en treårsperiod (inbegripet de provisoriska åtgärdernas tillämpningsperiod) och upphöra att gälla den 30 juni 2021. En tullkvot bör öppnas för perioden 2 februari 2019–30 juni 2019, därefter för perioden 1 juli 2019–30 juni 2020, och därefter för perioden 1 juli 2020–30 juni 2021, så som anges i bilaga IV för varje berörd produktkategori. |
| --- | --- |

(187)

Kommissionen anser att åtgärderna bör vara i kraft under en treårsperiod (inbegripet de provisoriska åtgärdernas tillämpningsperiod) och upphöra att gälla den 30 juni 2021. En tullkvot bör öppnas för perioden 2 februari 2019–30 juni 2019, därefter för perioden 1 juli 2019–30 juni 2020, och därefter för perioden 1 juli 2020–30 juni 2021, så som anges i bilaga IV för varje berörd produktkategori.

| (188) | Eftersom åtgärderna är i kraft i mer än ett år ska de gradvis liberaliseras med regelbundna mellanrum under tillämpningsperioden. Kommissionen anser att det lämpligaste sättet att liberalisera åtgärderna är att öka den tullfria kvoten med 5 % efter varje år. Detta bör omfatta tillämpningsperioden för de provisoriska åtgärderna, vilket innebär att den första liberaliseringen kommer att äga rum den 1 juli 2019, och den andra liberaliseringen den 1 juli 2020. Ytterligare liberaliseringar kommer att följa samma mönster. |
| --- | --- |

(188)

Eftersom åtgärderna är i kraft i mer än ett år ska de gradvis liberaliseras med regelbundna mellanrum under tillämpningsperioden. Kommissionen anser att det lämpligaste sättet att liberalisera åtgärderna är att öka den tullfria kvoten med 5 % efter varje år. Detta bör omfatta tillämpningsperioden för de provisoriska åtgärderna, vilket innebär att den första liberaliseringen kommer att äga rum den 1 juli 2019, och den andra liberaliseringen den 1 juli 2020. Ytterligare liberaliseringar kommer att följa samma mönster.

8.5   Övervakning av stålprodukter

Övervakning av stålprodukter

| (189) | Övervakningsåtgärder för stålprodukter som omfattas av undersökningen infördes i april 2016, eftersom det verkade som importtrenden hotade att orsaka allvarlig skada. Med tanke på undersökningens slutsatser och införandet av slutgiltiga skyddsåtgärder, anser kommissionen att övervakningssystemet för stålprodukter som omfattas av skyddsåtgärder bör upphävas tillfälligt under skyddsåtgärdernas tillämpningsperiod. |
| --- | --- |

(189)

Övervakningsåtgärder för stålprodukter som omfattas av undersökningen infördes i april 2016, eftersom det verkade som importtrenden hotade att orsaka allvarlig skada. Med tanke på undersökningens slutsatser och införandet av slutgiltiga skyddsåtgärder, anser kommissionen att övervakningssystemet för stålprodukter som omfattas av skyddsåtgärder bör upphävas tillfälligt under skyddsåtgärdernas tillämpningsperiod.

9.   UNDANTAGANDE AV VISSA LÄNDER FRÅN DE SLUTGILTIGA ÅTGÄRDERNA

UNDANTAGANDE AV VISSA LÄNDER FRÅN DE SLUTGILTIGA ÅTGÄRDERNA

| (190) | I enlighet med artikel 18 i förordning (EU) 2015/478 och unionens internationella förpliktelser bör de provisoriska åtgärderna inte tillämpas på en produkt med ursprung i ett utvecklingsland som är medlem av WTO, om det landets andel av unionens import av den produkten inte överstiger 3 %, förutsatt att de utvecklingsländer som är WTO-medlemmar och har en importandel på mindre än 3 % tillsammans svarar för högst 9 % av unionens totala import av produkten. |
| --- | --- |

(190)

I enlighet med artikel 18 i förordning (EU) 2015/478 och unionens internationella förpliktelser bör de provisoriska åtgärderna inte tillämpas på en produkt med ursprung i ett utvecklingsland som är medlem av WTO, om det landets andel av unionens import av den produkten inte överstiger 3 %, förutsatt att de utvecklingsländer som är WTO-medlemmar och har en importandel på mindre än 3 % tillsammans svarar för högst 9 % av unionens totala import av produkten.

| (191) | Det framgår av kommissionens slutliga fastställande att de berörda produktkategorier med ursprung i vissa utvecklingsländer uppfyller kraven för att omfattas av det ovannämnda undantaget. I bilaga III.2 (Förteckning över produktkategorier med ursprung i utvecklingsländer som omfattas av de slutgiltiga åtgärderna) anges de utvecklingsländer som berörs vad gäller tillämpningen av denna förordning. Den anger även för var och en av de 26 produktkategorierna de utvecklingsländer på vilka de provisoriska åtgärderna är tillämpliga. Kommissionen anser det lämpligt att beräkna volymen för importen från utvecklingsländer på grundval av tillgänglig statistik för den senaste perioden för varje produktkategori, eftersom tullkvoten har fastställts på grundval av de traditionella handelsflödena för varje enskild produktkategori. |
| --- | --- |

(191)

Det framgår av kommissionens slutliga fastställande att de berörda produktkategorier med ursprung i vissa utvecklingsländer uppfyller kraven för att omfattas av det ovannämnda undantaget. I bilaga III.2 (Förteckning över produktkategorier med ursprung i utvecklingsländer som omfattas av de slutgiltiga åtgärderna) anges de utvecklingsländer som berörs vad gäller tillämpningen av denna förordning. Den anger även för var och en av de 26 produktkategorierna de utvecklingsländer på vilka de provisoriska åtgärderna är tillämpliga. Kommissionen anser det lämpligt att beräkna volymen för importen från utvecklingsländer på grundval av tillgänglig statistik för den senaste perioden för varje produktkategori, eftersom tullkvoten har fastställts på grundval av de traditionella handelsflödena för varje enskild produktkategori.

| (192) | Eftersom undantagandet av utvecklingsländer som är WTO-medlemmar bör tillämpas så länge deras andel av unionens import inte överstiger 3 %, kommer kommissionen att göra en regelbunden bedömning av situationen, och åtminstone vid slutet av varje år under åtgärdernas tillämpningsperiod, för att undersöka huruvida något land har överskridit tröskelvärdet och så småningom bör inkluderas i tillämpningsområdet för skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(192)

Eftersom undantagandet av utvecklingsländer som är WTO-medlemmar bör tillämpas så länge deras andel av unionens import inte överstiger 3 %, kommer kommissionen att göra en regelbunden bedömning av situationen, och åtminstone vid slutet av varje år under åtgärdernas tillämpningsperiod, för att undersöka huruvida något land har överskridit tröskelvärdet och så småningom bör inkluderas i tillämpningsområdet för skyddsåtgärder.

| (193) | Såsom anges i skäl 80 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder anser kommissionen att bedömda produkter med ursprung i Norge, Island och Liechtenstein bör undantas från tillämpningen av denna förordning, på grund av den nära integrationen av marknaderna med EES-medlemmarna, storleken på den totala importen från dessa länder och den låga risken för en omläggning av handeln. För att iaktta bilaterala förpliktelser bör vissa länder med vilka unionen har ingått ett avtal om ekonomiskt partnerskap som för närvarande är i kraft (29) också undantas från denna förordnings tillämpningsområde. Efter införandet av de provisoriska åtgärderna har kommissionen inte mottagit några synpunkter som skulle kunna leda till en förändring av dessa slutsatser, vilka därför bekräftas. |
| --- | --- |

(193)

Såsom anges i skäl 80 i förordningen om provisoriska skyddsåtgärder anser kommissionen att bedömda produkter med ursprung i Norge, Island och Liechtenstein bör undantas från tillämpningen av denna förordning, på grund av den nära integrationen av marknaderna med EES-medlemmarna, storleken på den totala importen från dessa länder och den låga risken för en omläggning av handeln. För att iaktta bilaterala förpliktelser bör vissa länder med vilka unionen har ingått ett avtal om ekonomiskt partnerskap som för närvarande är i kraft (29) också undantas från denna förordnings tillämpningsområde. Efter införandet av de provisoriska åtgärderna har kommissionen inte mottagit några synpunkter som skulle kunna leda till en förändring av dessa slutsatser, vilka därför bekräftas.

29

10.   FÖRPLIKTELSER SOM FÖLJER AV BILATERALA AVTAL MELLAN UNIONEN OCH TREDJELÄNDER

FÖRPLIKTELSER SOM FÖLJER AV BILATERALA AVTAL MELLAN UNIONEN OCH TREDJELÄNDER

| (194) | Kommissionen säkerställde att de skyddsåtgärder som vidtagits i enlighet med denna förordning även är förenliga med de förpliktelser som följer av bilaterala avtal som undertecknats med vissa tredjeländer. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen säkerställde att de skyddsåtgärder som vidtagits i enlighet med denna förordning även är förenliga med de förpliktelser som följer av bilaterala avtal som undertecknats med vissa tredjeländer.

| (195) | I detta avseende noteras det att importen från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien till unionen befanns ha ökat avsevärt under undersökningsperioden och bidragit till hotet om allvarlig skada som unionens stålindustri har lidit. Denna import uppfyller följaktligen villkoren för att vidta skyddsåtgärder enligt artikel 37.1 i stabiliserings- och associeringsavtalet som ingåtts mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (30). |
| --- | --- |

(195)

I detta avseende noteras det att importen från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien till unionen befanns ha ökat avsevärt under undersökningsperioden och bidragit till hotet om allvarlig skada som unionens stålindustri har lidit. Denna import uppfyller följaktligen villkoren för att vidta skyddsåtgärder enligt artikel 37.1 i stabiliserings- och associeringsavtalet som ingåtts mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (30).

30

| (196) | Det anses också, med hänsyn till undersökningens omfattning och slutsatser, att det finns allvarliga störningar i stålsektorn och att skyddsåtgärder följaktligen är berättigade enligt artikel 26 i det avtal som ingåtts mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet 1972 (31). |
| --- | --- |

(196)

Det anses också, med hänsyn till undersökningens omfattning och slutsatser, att det finns allvarliga störningar i stålsektorn och att skyddsåtgärder följaktligen är berättigade enligt artikel 26 i det avtal som ingåtts mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet 1972 (31).

31

| (197) | Slutligen uppfyller importen med ursprung i Turkiet också villkoren i artikel 12 i det avtal som ingåtts mellan Europeiska kol- och stålgemenskapen och Republiken Turkiet om handel med produkter som omfattas av fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (32) och artikel 60 i tilläggsprotokollet som undertecknades den 23 november 1970, som fogats till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Turkiet (33). |
| --- | --- |

(197)

Slutligen uppfyller importen med ursprung i Turkiet också villkoren i artikel 12 i det avtal som ingåtts mellan Europeiska kol- och stålgemenskapen och Republiken Turkiet om handel med produkter som omfattas av fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (32) och artikel 60 i tilläggsprotokollet som undertecknades den 23 november 1970, som fogats till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Turkiet (33).

32

33

11.   SLUTLIGA ÖVERVÄGANDEN

SLUTLIGA ÖVERVÄGANDEN

| (198) | Mot bakgrund av domstolens rättspraxis (34) är det lämpligt att fastställa den dröjsmålsränta som ska betalas vid eventuell återbetalning av slutgiltig tull, eftersom de relevanta tullbestämmelserna inte föreskriver någon sådan räntesats och en tillämpning av nationella regler skulle leda till en oacceptabel snedvridning mellan de ekonomiska aktörerna beroende på vilken medlemsstat som väljs för tullklarering. |
| --- | --- |

(198)

Mot bakgrund av domstolens rättspraxis (34) är det lämpligt att fastställa den dröjsmålsränta som ska betalas vid eventuell återbetalning av slutgiltig tull, eftersom de relevanta tullbestämmelserna inte föreskriver någon sådan räntesats och en tillämpning av nationella regler skulle leda till en oacceptabel snedvridning mellan de ekonomiska aktörerna beroende på vilken medlemsstat som väljs för tullklarering.

34

| (199) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är i överensstämmelse med yttrandet från den kommitté för skyddsåtgärder som inrättats genom artikel 3.3 i förordning (EU) 2015/478 respektive artikel 22.3 i förordning (EU) 2015/755. |
| --- | --- |

(199)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är i överensstämmelse med yttrandet från den kommitté för skyddsåtgärder som inrättats genom artikel 3.3 i förordning (EU) 2015/478 respektive artikel 22.3 i förordning (EU) 2015/755.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Med förbehåll för artiklarna 6 och 7 öppnas härmed en tullkvot för import till unionen av var och en av de 26 produktkategorier som berörs (definierade genom hänvisning till de KN-nummer som anges i förhållande till den i bilaga I) och för var och en av de perioder som anges i bilaga IV.1 och IV.2.

2.   För var och en av de produktkategorier som berörs, och med undantag för produktkategori 1, tilldelas en del av varje tullkvot de länder som anges i bilaga IV.

3.   Den återstående delen av varje tullkvot, liksom tullkvoten för produktkategori 1, ska tilldelas enligt principen ”först till kvarn”, på grundval av en tullkvot som fastställs i lika delar för varje kvartal under tillämpningsperioden.

4.   Utnyttjandet av varje kvartalsvisa kvot ska stoppas på kommissionens tjugonde arbetsdag efter kvartalets utgång. I slutet av varje kvartal ska den outnyttjade delen av tullkvoten automatiskt överföras till nästa kvartal. De kvantiteter som är outnyttjade i slutet av det sista kvartalet för varje år av tillämpningstiden av den slutgiltiga tullkvoten ska inte överföras.

5.   Om den relevanta kvoten enligt punkt 2 är uttömd för ett visst land, får import från det landet äga rum inom den återstående delen av tullkvoten för samma produktkategori. Denna bestämmelse ska endast tillämpas under det sista kvartalet av varje tillämpningsår för den slutgiltiga tullkvoten.

6.   Om den relevanta tullkvoten förbrukats eller om importen av produktkategorierna inte omfattas av den relevanta tullkvoten, ska en tilläggstull på 25 %, tillämplig på nettopriset fritt unionens gräns före tull, tillämpas på de produktkategorier som anges i bilaga IV.1.

Artikel 2

1.   Ursprunget för alla produkter på vilka denna förordning är tillämplig ska fastställas i enlighet med unionens gällande bestämmelser om icke-förmånsberättigande ursprung.

2.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Den dröjsmålsränta som ska betalas vid återbetalning som ger rätt till betalning av dröjsmålsränta ska vara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, och som gäller den första kalenderdagen i den månad då förfallodagen infaller, plus en procentenhet.

Artikel 3

De tullkvoter som anges i artikel 1 ska förvaltas av kommissionen och medlemsstaterna i enlighet med det förvaltningssystem för tullkvoter som anges i artiklarna 49–54 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447.

Artikel 4

Medlemsstaterna och kommissionen ska ha ett nära samarbete för att se till att denna förordning efterlevs.

Artikel 5

1.   Med förbehåll för punkt 2 ska import av de 26 produktkategorier som anges i bilaga IV och som har sitt ursprung i ett av de länder som anges i bilaga III inte vara föremål för de åtgärder som anges i artikel 1.

2.   För var och en av de 26 produktkategorier som anges i bilaga IV anger bilaga III.2 vilka ursprungsländer som ska omfattas av de åtgärder som anges i artikel 1.

Artikel 6

1.   Produkter med ursprung i Norge, Island och Liechtenstein ska inte omfattas av de åtgärder som anges i artikel 1.

2.   Följande länder ska inte heller omfattas av de åtgärder som anges i artikel 1: Botswana, Elfenbenskusten, Eswatini, Fiji, Ghana, Kamerun, Lesotho, Moçambique, Namibia och Sydafrika.

Artikel 7

De åtgärder för övervakning i förväg som är i kraft genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/670 (35) ska tillfälligt upphävas för de produkter som anges i bilaga IV under tillämpningsperioden för de skyddsåtgärder som anges i artikel 1.

Artikel 8

Under den period som anges i bilagorna IV.1 och IV.2 får kommissionen se över åtgärder i händelse av förändrade omständigheter.

Artikel 9

Belopp som betalats som tilläggstull i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2018/1013 med avseende på de produkter som anges i bilaga IV till den här förordningen, ska slutgiltigt tas ut till den nivå som fastställs i artikel 1.3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1013.

Artikel 10

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 31 januari 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 83, 27.3.2015, s. 16.

1

(2)  
  EUT L 123, 19.5.2015, s. 33.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1013 av den 17 juli 2018 om införande av provisoriska skyddsåtgärder beträffande vissa stålprodukter (EUT L 181, 18.7.2018, s. 39).

3

(4)  Tillkännagivande om inledande av en skyddsåtgärdsundersökning rörande import av stålprodukter (EUT C 111, 26.3.2018, s. 29).

4

(5)  Tillkännagivande om ändring av tillkännagivandet om inledande av en skyddsåtgärdsundersökning rörande import av stålprodukter (EUT C 225, 28.6.2018, s. 54).

5

(6)  Rapport från WTO:s överprövningsorgan, US –Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/AB/R, punkt 319.

6

(7)  Kommissionens förordning (EG) nr 1694/2002 (EGT L 261, 28.9.2002, s. 1).

7

(8)  Panelrapport från WTO, Dominican Republic – Safeguard Measures on Imports of Polypropylene Bags and Tubular Fabric, WT/DS415/R, WT/DS416/R, WT/DS417/R, WT/DS418/R, punkterna 7.177 och 7.236.

8

(9)  Botswana, Elfenbenskusten, Eswatini, Fiji, Ghana, Kamerun, Lesotho, Moçambique, Namibia och Sydafrika.

9

(10)  Dessa var produktkategorierna 10, 11, 19, 24 och 27.

10

(11)  F.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Indien, Kina, Ryssland, Sydkorea och Turkiet.

11

(12)  Rapport från WTO:s överprövningsorgan, Argentina – Safeguard Measures on Imports of Footwear, WT/DS121/9, punkt 131.

12

Argentina – Safeguard Measures on Imports of Footwear

(13)  WTO:s panelrapport, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Wheat Gluten from the European Communities, WT/D166/R, punkt 8.31

13

US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Wheat Gluten from the European Communities

(14)  Panelrapport från WTO, Ukraine – Definitive Safeguard Measures on Passenger Cars, WT/DS468/R, panelrapport av den 26 juni 2015, punkt 7.146

14

Ukraine – Definitive Safeguard Measures on Passenger Cars

(15)  Panelrapport från WTO, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/R, punkt 10.168.

15

US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products

(16)  Rapport från WTO:s överprövningsorgan, Argentina – Safeguard Measures on Imports of Footwear, WT/DS121/AB/R, antagen den 12 januari 2000, punkt 130.

16

Argentina – Safeguard Measures on Imports of Footwear

(17)  Panelrapport från WTO, US –Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/R, fotnot 17, punkt 374.

17

US –Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products

(18)  Panelrapport från WTO, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/R, punkt 10.168, fotnot 16, para. 7.132

18

US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products

(19)  https://www.globaltradealert.org/reports/download/44, s. 11.

19

(20)  COM(2016) 155 final av den 16 mars 2016.

20

(21)  
  Källa: Global Trade Atlas.

21

Källa:

(22)  https://www.cbp.gov/trade/quota/bulletins/qb-18-126-absolute-quota-aluminum-products-argentina-brazil-south-korea

22

(23)  Åtgärderna enligt Section 232 trädde i kraft den 8 mars 2018 och kommissionens analys omfattar uppgifter fram till september 2018.

23

(24)  Företag och datum för meddelande(n), miljoner amerikanska ton: Big River, 25.4.2018 och 29.6.2018, 3,2; US Steel, 5.3.2018, 2,8; JSW Steel, 26.3.2018 och 21.6.2018, 2,5; Nucor, 10.1.2018, 2.3.2018, 11.5.2018 och 7.9.2018, 2,25; North Star Bluescope, 13.8.2018, 0,7–1,0; Liberty Steel Group, 26.6.2018, 0.75; Republic Steel Group, 12.3.2018 och 19.7.2018, 0,66; Steel Dynamics, 26.6.2018, 0,4. Den totala planerade kapacitetsökning som aviserats i denna icke uttömmande förteckning över tidningsartiklar från 2018 (främst pressmeddelanden från företag) är 13,5 miljoner amerikanska ton, motsvarande cirka 12 miljoner ton.

24

(25)  Artikel 7.2c i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/825 av den 30 maj 2018 (EUT L 143, 7.6.2018, s. 6).

25

(26)  Rapport från WTO:s överprövningsorgan, US – Line Pipe, WT/DS202, punkt 235.

26

US – Line Pipe

(27)  KN-nummer 7225 19 90, 7226 19 80.

27

(28)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

28

(29)  Botswana, Elfenbenskusten, Eswatini, Fiji, Ghana, Kamerun, Lesotho, Moçambique, Namibia och Sydafrika.

29

(30)  
  EUT L 84, 20.3.2004, s. 13.

30

(31)  
  EUT L 300, 31.12.1972, s. 189.

31

(32)  
  EUT L 227, 7.9.1996, s. 3.

32

(33)  
  EUT L 293, 29.12.1972, s. 3.

33

(34)  Domstolens dom (tredje avdelningen) av den 18 januari 2017, C-365/15, Wortmann mot Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, punkterna 35–39.

34

(35)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/670 av den 28 april 2016 om införande av unionsövervakning i förväg av import av vissa järn- och stålprodukter med ursprung i vissa tredjeländer (EUT L 115, 29.4.2016, s. 37).

35

---

BILAGA I

Berörda produkter

| Produktnummer | Produktkategori | KN-nummer |
| --- | --- | --- |
| 1 | Varmvalsade plåtar och band, olegerade och andra legerade | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 |
| 2 | Kallvalsad plåt, olegerad och annan legerad | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 |
| 3 | Elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 |
| 4 | Plåt överdragen med metall | 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 |
| 5 | Plåt överdragen med organiskt material | 7210 70 80 , 7212 40 80 |
| 6 | Bleckprodukter | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 |
| 7 | Kvartoplåt, olegerad och annan legerad | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 |
| 8 | Varmvalsade plåtar och band, rostfria | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 |
| 9 | Kallvalsade plåtar och band, rostfria | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 |
| 10 | Varmvalsad kvartoplåt, rostfri | 7219 21 10 , 7219 21 90 |
| 11 | Kornorienterad elektroplåt | 7225 11 00 , 7226 11 00 |
| 12 | Stänger och lätta profiler, olegerade och andra legerade | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 |
| 13 | Armeringsjärn | 7214 20 00 , 7214 99 10 |
| 14 | Stänger och lätta profiler, rostfria | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 |
| 15 | Valstråd, rostfri | 7221 00 10 , 7221 00 90 |
| 16 | Valstråd, olegerad och annan legerad | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 |
| 17 | Profiler av järn eller olegerat stål | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |
| 18 | Spont | 7301 10 00 |
| 19 | Järnvägsmateriel | 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 |
| 20 | Gasrör | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 |
| 21 | Ihåliga profiler | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 |
| 22 | Rör, sömlösa och rostfria | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 |
| 23 | Lagerrör | 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 |
| 24 | Andra sömlösa rör | 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 |
| 25 | Stora svetsade rör | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 |
| 26 | Andra svetsade rör | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 |
| 27 | Olegerade och andra legerade stänger, färdigbehandlade i kallt tillstånd | 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 |
| 28 | Olegerad tråd | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 |

Produktnummer

Produktkategori

KN-nummer

1

Varmvalsade plåtar och band, olegerade och andra legerade

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

2

Kallvalsad plåt, olegerad och annan legerad

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

3

Elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

4

Plåt överdragen med metall

7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

5

Plåt överdragen med organiskt material

7210 70 80 , 7212 40 80

6

Bleckprodukter

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

7

Kvartoplåt, olegerad och annan legerad

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

8

Varmvalsade plåtar och band, rostfria

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

9

Kallvalsade plåtar och band, rostfria

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

10

Varmvalsad kvartoplåt, rostfri

7219 21 10 , 7219 21 90

11

Kornorienterad elektroplåt

7225 11 00 , 7226 11 00

12

Stänger och lätta profiler, olegerade och andra legerade

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

13

Armeringsjärn

7214 20 00 , 7214 99 10

14

Stänger och lätta profiler, rostfria

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

15

Valstråd, rostfri

7221 00 10 , 7221 00 90

16

Valstråd, olegerad och annan legerad

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

17

Profiler av järn eller olegerat stål

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

18

Spont

7301 10 00

19

Järnvägsmateriel

7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00

20

Gasrör

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

21

Ihåliga profiler

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

22

Rör, sömlösa och rostfria

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

23

Lagerrör

7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

24

Andra sömlösa rör

7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00

25

Stora svetsade rör

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

26

Andra svetsade rör

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

27

Olegerade och andra legerade stänger, färdigbehandlade i kallt tillstånd

7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80

28

Olegerad tråd

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

---

BILAGA II

II.1 – Importökning för de 26 produktkategorierna (i ton)

| Produktnummer | Produktkategori | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Den senaste perioden | Ökning under den senaste perioden jämfört med 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Varmvalsade plåtar och band, olegerade och andra legerade | 4 867 242 | 5 263 815 | 7 854 395 | 8 610 847 | 7 048 217 | 7 209 718 | 48 % |
| 2 | Kallvalsad plåt, olegerad och annan legerad | 1 837 875 | 1 906 067 | 2 761 337 | 2 007 299 | 2 463 937 | 2 463 941 | 34 % |
| 3 | Elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt) | 266 355 | 284 376 | 279 777 | 312 647 | 377 744 | 433 526 | 63 % |
| 4 | Plåt överdragen med metall | 1 855 325 | 2 203 135 | 2 688 830 | 3 924 906 | 5 019 132 | 4 637 052 | 150 % |
| 5 | Plåt överdragen med organiskt material | 681 646 | 725 004 | 622 482 | 730 619 | 919 000 | 937 693 | 38 % |
| 6 | Bleckprodukter | 549 941 | 660 743 | 634 722 | 754 638 | 616 810 | 735 928 | 34 % |
| 7 | Kvartoplåt, olegerad och annan legerad | 1 439 430 | 1 968 634 | 2 573 220 | 2 834 744 | 2 549 694 | 2 374 170 | 65 % |
| 8 | Varmvalsade plåtar och band, rostfria | 157 197 | 213 885 | 247 090 | 326 631 | 407 886 | 408 468 | 160 % |
| 9 | Kallvalsade plåtar och band, rostfria | 645 004 | 954 179 | 697 199 | 753 058 | 869 091 | 972 415 | 51 % |
| 10 | Varmvalsad kvartoplåt, rostfri | 26 799 | 34 700 | 31 586 | 25 995 | 27 704 | 28 677 | 7 % |
| 12 | Stänger och lätta profiler, olegerade och andra legerade | 942 999 | 1 265 397 | 1 233 328 | 1 429 511 | 1 419 973 | 1 792 392 | 90 % |
| 13 | Armeringsjärn | 528 702 | 972 572 | 1 430 000 | 1 292 936 | 1 191 379 | 1 755 338 | 232 % |
| 14 | Stänger och lätta profiler, rostfria | 114 638 | 149 670 | 144 875 | 149 499 | 161 973 | 184 811 | 61 % |
| 15 | Valstråd, rostfri | 52 068 | 71 209 | 57 542 | 58 659 | 63 022 | 69 786 | 34 % |
| 16 | Valstråd, olegerad och annan legerad | 1 107 169 | 1 267 308 | 1 694 707 | 2 001 322 | 2 093 877 | 2 354 164 | 113 % |
| 17 | Profiler av järn eller olegerat stål | 222 797 | 274 863 | 267 851 | 387 353 | 262 759 | 373 732 | 68 % |
| 18 | Spont | 15 871 | 16 497 | 14 051 | 36 683 | 84 549 | 83 502 | 426 % |
| 19 | Järnvägsmateriel | 14 587 | 25 532 | 23 202 | 12 494 | 18 232 | 23 013 | 58 % |
| 20 | Gasrör | 275 378 | 349 078 | 314 471 | 354 261 | 401 410 | 445 569 | 62 % |
| 21 | Ihåliga profiler | 485 038 | 578 426 | 602 190 | 757 274 | 862 889 | 956 360 | 97 % |
| 22 | Rör, sömlösa och rostfria | 42 417 | 55 590 | 54 948 | 51 614 | 49 593 | 49 781 | 17 % |
| 24 | Andra sömlösa rör | 440 696 | 509 052 | 448 761 | 448 333 | 410 822 | 480 600 | 9 % |
| 25 | Stora svetsade rör | 295 502 | 418 808 | 218 549 | 171 512 | 1 053 049 | 720 886 | 144 % |
| 26 | Andra svetsade rör | 462 137 | 484 915 | 494 914 | 526 634 | 551 764 | 558 457 | 21 % |
| 27 | Olegerade och andra legerade stänger, färdigbehandlade i kallt tillstånd | 446 086 | 514 066 | 479 271 | 454 924 | 454 921 | 501 232 | 12 % |
| 28 | Olegerad tråd | 555 798 | 700 560 | 683 041 | 726 158 | 714 480 | 762 600 | 37 % |

Produktnummer

Produktkategori

2013

2014

2015

2016

2017

Den senaste perioden

Ökning under den senaste perioden jämfört med 2013

1

Varmvalsade plåtar och band, olegerade och andra legerade

4 867 242

5 263 815

7 854 395

8 610 847

7 048 217

7 209 718

48 %

2

Kallvalsad plåt, olegerad och annan legerad

1 837 875

1 906 067

2 761 337

2 007 299

2 463 937

2 463 941

34 %

3

Elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt)

266 355

284 376

279 777

312 647

377 744

433 526

63 %

4

Plåt överdragen med metall

1 855 325

2 203 135

2 688 830

3 924 906

5 019 132

4 637 052

150 %

5

Plåt överdragen med organiskt material

681 646

725 004

622 482

730 619

919 000

937 693

38 %

6

Bleckprodukter

549 941

660 743

634 722

754 638

616 810

735 928

34 %

7

Kvartoplåt, olegerad och annan legerad

1 439 430

1 968 634

2 573 220

2 834 744

2 549 694

2 374 170

65 %

8

Varmvalsade plåtar och band, rostfria

157 197

213 885

247 090

326 631

407 886

408 468

160 %

9

Kallvalsade plåtar och band, rostfria

645 004

954 179

697 199

753 058

869 091

972 415

51 %

10

Varmvalsad kvartoplåt, rostfri

26 799

34 700

31 586

25 995

27 704

28 677

7 %

12

Stänger och lätta profiler, olegerade och andra legerade

942 999

1 265 397

1 233 328

1 429 511

1 419 973

1 792 392

90 %

13

Armeringsjärn

528 702

972 572

1 430 000

1 292 936

1 191 379

1 755 338

232 %

14

Stänger och lätta profiler, rostfria

114 638

149 670

144 875

149 499

161 973

184 811

61 %

15

Valstråd, rostfri

52 068

71 209

57 542

58 659

63 022

69 786

34 %

16

Valstråd, olegerad och annan legerad

1 107 169

1 267 308

1 694 707

2 001 322

2 093 877

2 354 164

113 %

17

Profiler av järn eller olegerat stål

222 797

274 863

267 851

387 353

262 759

373 732

68 %

18

Spont

15 871

16 497

14 051

36 683

84 549

83 502

426 %

19

Järnvägsmateriel

14 587

25 532

23 202

12 494

18 232

23 013

58 %

20

Gasrör

275 378

349 078

314 471

354 261

401 410

445 569

62 %

21

Ihåliga profiler

485 038

578 426

602 190

757 274

862 889

956 360

97 %

22

Rör, sömlösa och rostfria

42 417

55 590

54 948

51 614

49 593

49 781

17 %

24

Andra sömlösa rör

440 696

509 052

448 761

448 333

410 822

480 600

9 %

25

Stora svetsade rör

295 502

418 808

218 549

171 512

1 053 049

720 886

144 %

26

Andra svetsade rör

462 137

484 915

494 914

526 634

551 764

558 457

21 %

27

Olegerade och andra legerade stänger, färdigbehandlade i kallt tillstånd

446 086

514 066

479 271

454 924

454 921

501 232

12 %

28

Olegerad tråd

555 798

700 560

683 041

726 158

714 480

762 600

37 %

II.2 – Importökning för de 2 produktkategorierna (i ton)

| Produktnummer | Produktkategori | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Den senaste perioden | Ökning under den senaste perioden jämfört med 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 | Kornorienterad elektroplåt | 114 388 | 112 258 | 101 737 | 109 518 | 99 917 | 106 570 | – 7 % |
| 23 | Lagerrör | 7 475 | 8 998 | 8 337 | 7 035 | 6 137 | 6 265 | – 16 % |

Produktnummer

Produktkategori

2013

2014

2015

2016

2017

Den senaste perioden

Ökning under den senaste perioden jämfört med 2013

11

Kornorienterad elektroplåt

114 388

112 258

101 737

109 518

99 917

106 570

– 7 %

23

Lagerrör

7 475

8 998

8 337

7 035

6 137

6 265

– 16 %

---

BILAGA III

III.1 – Förteckning över utvecklingsländer som är medlemmar i WTO

Afghanistan, Albanien, Angola, Antigua och Barbuda, Argentina, Armenien, Bahrain, Bangladesh, Barbados, Belize, Benin, Bolivia, Botswana, Brasilien, Brunei, Burkina Faso, Burundi, Centralafrikanska republiken, Chile, Colombia, Costa Rica, Djibouti, Dominica, Dominikanska republiken, Ecuador, Egypten, Elfenbenskusten, El Salvador, Fiji, Filippinerna, Förenade Arabemiraten, Gabon, Gambia, Georgien, Ghana, Grenada, Guatemala, Guinea, Guinea-Bissau, Guyana, Haiti, Honduras, Hongkong, Indien, Indonesien, Jamaica, Jemen, Jordanien, Kambodja, Kamerun, Kap Verde, Kazakstan, Kenya, Kina, Kirgizistan, Demokratiska republiken Kongo, Republiken Kongo, Kuba, Kuwait, Laos, Lesotho, Liberia, Macao, Madagaskar, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Malawi, Malaysia, Maldiverna, Mali, Marocko, Mauretanien, Mauritius, Mexiko, Moçambique, Moldavien, Mongoliet, Montenegro, Myanmar, Namibia, Nepal, Nicaragua, Niger, Nigeria, Oman, Pakistan, Panama, Papua Nya Guinea, Paraguay, Peru, Qatar, Rwanda, Saint Kitts och Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent och Grenadinerna, Salomonöarna, Samoa, Saudiarabien, Senegal, Seychellerna, Sierra Leone, Sri Lanka, Surinam, Sydafrika, Swaziland, Tadzjikistan, Tanzania, Tchad, Thailand, Togo, Tonga, Trinidad och Tobago, Tunisien, Turkiet, Uganda, Ukraina, Uruguay, Vanuatu, Venezuela, Vietnam, Zambia, Zimbabwe

III.2 – Förteckning över produktkategorier med ursprung i utvecklingsländer som omfattas av de slutgiltiga åtgärderna

| Land/Produktgrupp | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasilien | x | x | | | | x | x | x | | | | | | | | x | | | | | | x | | | | |
| Kina | | | x | x | | x | | x | | x | x | | | x | | | x | x | | x | x | x | x | x | x | x |
| Egypten | x | | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| f.d. jugoslaviska republiken Makedonien | | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| Indien | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | | | x | x | | | | | x | | x | | | x | | |
| Indonesien | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Malaysia | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mexiko | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| Moldavien | | | | | | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | | | | |
| Thailand | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Turkiet | x | x | | x | x | | | | x | x | x | x | | | x | x | | x | x | x | | | x | x | x | x |
| Ukraina | x | x | | | | | x | | | | | x | x | | x | x | | x | x | x | x | x | | | x | x |
| Förenade Arabemiraten | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | x | | | | | x | | |
| Vietnam | | x | | x | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Land/Produktgrupp

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

12

13

14

15

16

17

18

19

20

21

22

24

25

26

27

28

Brasilien

x

x

x

x

x

x

x

Kina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Egypten

x

x

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

x

x

x

x

Indien

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Indonesien

x

Malaysia

x

Mexiko

x

Moldavien

x

x

Thailand

x

Turkiet

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Ukraina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Förenade Arabemiraten

x

x

x

x

Vietnam

x

x

x

---

BILAGA IV

IV.1 – Tullkvoternas volym

| Produktnummer | Produktkategori | KN-nummer | Fördelning per land (där tillämpligt) | Från 2.2.2019 till 30.6.2019 | Från 1.7.2019 till 30.6.2020 | Från 1.7.2020 till 30.6.2021 | Tilläggstull | Löpnummer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tullkvotens volym (netto i ton) | Tullkvotens volym (netto i ton) | Tullkvotens volym (netto i ton) |
| 1 | Varmvalsade plåtar och band, olegerade och andra legerade | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 | Alla tredjeländer | 3 359 532,08 | 8 641 212,54 | 9 073 273,16 | 25 % | (1) |
| 2 | Kallvalsad plåt, olegerad och annan legerad | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 | Indien | 234 714,39 | 603 720,07 | 633 906,07 | 25 % | 09.8801 |
| Sydkorea | 144 402,99 | 371 425,82 | 389 997,11 | 25 % | 09.8802 |
| Ukraina | 102 325,83 | 263 197,14 | 276 357,00 | 25 % | 09.8803 |
| Brasilien | 65 398,61 | 168 214,89 | 176 625,64 | 25 % | 09.8804 |
| Serbien | 56 480,21 | 145 275,43 | 152 539,20 | 25 % | 09.8805 |
| Andra länder | 430 048,96 | 1 106 149,42 | 1 161 456,89 | 25 % | (2) |
| 3.A | Elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 | Sydkorea | 1 923,96 | 4 948,72 | 5 196,15 | 25 % | 09.8806 |
| Kina | 822,98 | 2 116,84 | 2 222,68 | 25 % | 09.8807 |
| Ryssland | 519,69 | 1 336,71 | 1 403,54 | 25 % | 09.8808 |
| Iran (Islamiska republiken) | 227,52 | 585,21 | 614,47 | 25 % | 09.8809 |
| Andra länder | 306,34 | 787,96 | 827,35 | 25 % | (3) |
| 3.B | 7225 19 90 , 7226 19 80 | Ryssland | 51 426,29 | 132 276,00 | 138 889,80 | 25 % | 09.8811 |
| Sydkorea | 31 380,40 | 80 715,02 | 84 750,77 | 25 % | 09.8812 |
| Kina | 24 187,01 | 62 212,57 | 65 323,20 | 25 % | 09.8813 |
| Taiwan | 18 144,97 | 46 671,54 | 49 005,12 | 25 % | 09.8814 |
| Andra länder | 8 395,39 | 21 594,19 | 22 673,90 | 25 % | (4) |
| 4.A (5) | Plåt överdragen med metall | Taric-nummer: 7210 41 00 20, 7210 49 00 207210 61 00 20, 7210 69 00 20, 7212 30 00 20, 7212 50 61 20, 7212 50 69 20, 7225 92 00 20, 7225 99 00 11, 7225 99 00 22, 7225 99 00 40, 7225 99 00 91, 7225 99 00 92, 7226 99 30 10, 7226 99 70 11, 7226 99 70 91, 7226 99 70 94 | Sydkorea | 69 571,10 | 178 947,15 | 187 894,51 | 25 % | 09.8816 |
| Indien | 83 060,42 | 213 643,66 | 224 325,84 | 25 % | 09.8817 |
| Andra länder | 761 518,93 | 1 958 739,13 | 2 056 676,09 | 25 % | (6) |
| 4.B (7) | KN-nummer: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10
  Taric-nummer: 7210 41 00 80, 7210 49 00 80, 7210 61 00 80, 7210 69 00 80, 7212 30 00 80, 7212 50 61 80, 7212 50 69 80, 7225 92 00 80, 7225 99 00 25, 7225 99 00 95, 7226 99 30 90, 7226 99 70 19, 7226 99 70 96 | Kina | 204 951,07 | 527 164,42 | 553 522,64 | 25 % | 09.8821 |
| Sydkorea | 249 533,26 | 641 836,39 | 673 928,21 | 25 % | 09.8822 |
| Indien | 118 594,25 | 305 041,91 | 320 294,00 | 25 % | 09.8823 |
| Taiwan | 49 248,78 | 126 675,12 | 133 008,88 | 25 % | 09.8824 |
| Andra länder | 125 598,05 | 323 056,72 | 339 209,55 | 25 % | (8) |
| 5 | Plåt överdragen med organiskt material | 7210 70 80 , 7212 40 80 | Indien | 108 042,36 | 277 900,89 | 291 795,94 | 25 % | 09.8826 |
| Sydkorea | 103 354,11 | 265 842,04 | 279 134,14 | 25 % | 09.8827 |
| Taiwan | 31 975,79 | 82 246,46 | 86 358,79 | 25 % | 09.8828 |
| Turkiet | 21 834,45 | 56 161,42 | 58 969,49 | 25 % | 09.8829 |
| f.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 16 331,15 | 42 006,13 | 44 106,44 | 25 % | 09.8830 |
| Andra länder | 43 114,71 | 110 897,39 | 116 442,26 | 25 % | (9) |
| 6 | Bleckprodukter | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 | Kina | 158 139,17 | 406 757,31 | 427 095,17 | 25 % | 09.8831 |
| Serbien | 30 545,88 | 78 568,52 | 82 496,95 | 25 % | 09.8832 |
| Sydkorea | 23 885,70 | 61 437,55 | 64 509,42 | 25 % | 09.8833 |
| Taiwan | 21 167,00 | 54 444,65 | 57 166,88 | 25 % | 09.8834 |
| Brasilien | 19 730,03 | 50 748,55 | 53 285,98 | 25 % | 09.8835 |
| Andra länder | 33 167,30 | 85 311,19 | 89 576,75 | 25 % | (10) |
| 7 | Kvartoplåt, olegerad och annan legerad | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 | Ukraina | 339 678,24 | 873 702,59 | 917 387,71 | 25 % | 09.8836 |
| Sydkorea | 140 011,38 | 360 129,93 | 378 136,43 | 25 % | 09.8837 |
| Ryssland | 115 485,12 | 297 044,77 | 311 897,01 | 25 % | 09.8838 |
| Indien | 74 811,09 | 192 425,17 | 202 046,43 | 25 % | 09.8839 |
| Andra länder | 466 980,80 | 1 201 143,58 | 1 261 200,76 | 25 % | (11) |
| 8 | Varmvalsade plåtar och band, rostfria | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 | Kina | 87 328,82 | 224 622,62 | 235 853,75 | 25 % | 09.8841 |
| Sydkorea | 18 082,33 | 46 510,43 | 48 835,95 | 25 % | 09.8842 |
| Taiwan | 12 831,07 | 33 003,41 | 34 653,58 | 25 % | 09.8843 |
| Förenta staterna | 11 810,30 | 30 377,84 | 31 896,74 | 25 % | 09.8844 |
| Andra länder | 10 196,61 | 26 227,19 | 27 538,55 | 25 % | (12) |
| 9 | Kallvalsade plåtar och band, rostfria | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 | Sydkorea | 70 813,18 | 182 141,97 | 191 249,07 | 25 % | 09.8846 |
| Taiwan | 65 579,14 | 168 679,23 | 177 113,19 | 25 % | 09.8847 |
| Indien | 42 720,54 | 109 883,53 | 115 377,71 | 25 % | 09.8848 |
| Förenta staterna | 35 609,52 | 91 592,94 | 96 172,59 | 25 % | 09.8849 |
| Turkiet | 29 310,69 | 75 391,41 | 79 160,98 | 25 % | 09.8850 |
| Malaysia | 19 799,24 | 50 926,57 | 53 472,90 | 25 % | 09.8851 |
| Vietnam | 16 832,28 | 43 295,10 | 45 459,86 | 25 % | 09.8852 |
| Andra länder | 50 746,86 | 130 528,43 | 137 054,85 | 25 % | (13) |
| 10 | Varmvalsad kvartoplåt, rostfri | 7219 21 10 , 7219 21 90 | Kina | 6 765,50 | 17 401,86 | 18 271,95 | 25 % | 09.8856 |
| Indien | 2 860,33 | 7 357,20 | 7 725,06 | 25 % | 09.8857 |
| Taiwan | 1 119,34 | 2 879,11 | 3 023,06 | 25 % | 09.8858 |
| Andra länder | 1 440,07 | 3 704,07 | 3 889,27 | 25 % | (14) |
| 12 | Stänger och lätta profiler, olegerade och andra legerade | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 | Kina | 166 217,87 | 427 536,89 | 448 913,74 | 25 % | 09.8861 |
| Turkiet | 114 807,87 | 295 302,79 | 310 067,93 | 25 % | 09.8862 |
| Ryssland | 94 792,44 | 243 820,15 | 256 011,16 | 25 % | 09.8863 |
| Schweiz | 73 380,52 | 188 745,54 | 198 182,81 | 25 % | 09.8864 |
| Vitryssland | 57 907,73 | 148 947,24 | 156 394,60 | 25 % | 09.8865 |
| Andra länder | 76 245,19 | 196 113,88 | 205 919,57 | 25 % | (15) |
| 13 | Armeringsjärn | 7214 20 00 , 7214 99 10 | Turkiet | 117 231,80 | 301 537,50 | 316 614,37 | 25 % | 09.8866 |
| Ryssland | 94 084,20 | 241 998,46 | 254 098,38 | 25 % | 09.8867 |
| Ukraina | 62 534,65 | 160 848,36 | 168 890,77 | 25 % | 09.8868 |
| Bosnien och Hercegovina | 39 356,10 | 101 229,71 | 106 291,20 | 25 % | 09.8869 |
| Moldavien | 28 284,59 | 72 752,14 | 76 389,74 | 25 % | 09.8870 |
| Andra länder | 217 775,50 | 560 150,74 | 588 158,28 | | (16) |
| 14 | Stänger och lätta profiler, rostfria | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 | Indien | 44 433,00 | 114 288,24 | 120 002,65 | 25 % | 09.8871 |
| Schweiz | 6 502,75 | 16 726,03 | 17 562,33 | 25 % | 09.8872 |
| Ukraina | 5 733,50 | 14 747,41 | 15 484,78 | 25 % | 09.8873 |
| Andra länder | 8 533,24 | 21 948,75 | 23 046,19 | 25 % | (17) |
| 15 | Valstråd, rostfri | 7221 00 10 , 7221 00 90 | Indien | 10 135,23 | 26 069,31 | 27 372,78 | 25 % | 09.8876 |
| Taiwan | 6 619,68 | 17 026,79 | 17 878,13 | 25 % | 09.8877 |
| Sydkorea | 3 300,07 | 8 488,26 | 8 912,67 | 25 % | 09.8878 |
| Kina | 2 216,86 | 5 702,09 | 5 987,20 | 25 % | 09.8879 |
| Japan | 2 190,40 | 5 634,03 | 5 915,73 | 25 % | 09.8880 |
| Andra länder | 1 144,43 | 2 943,64 | 3 090,82 | 25 % | (18) |
| 16 | Valstråd, olegerad och annan legerad | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 | Ukraina | 149 009,10 | 383 273,39 | 402 437,06 | 25 % | 09.8881 |
| Schweiz | 141 995,22 | 365 232,67 | 383 494,31 | 25 % | 09.8882 |
| Ryssland | 122 883,63 | 316 074,84 | 331 878,59 | 25 % | 09.8883 |
| Turkiet | 121 331,08 | 312 081,44 | 327 685,51 | 25 % | 09.8884 |
| Vitryssland | 97 436,46 | 250 620,96 | 263 152,01 | 25 % | 09.8885 |
| Moldavien | 73 031,65 | 187 848,18 | 197 240,59 | 25 % | 09.8886 |
| Andra länder | 122 013,20 | 313 835,96 | 329 527,76 | 25 % | (19) |
| 17 | Profiler av järn eller olegerat stål | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 | Ukraina | 42 915,19 | 110 384,21 | 115 903,42 | 25 % | 09.8891 |
| Turkiet | 38 465,03 | 98 937,73 | 103 884,61 | 25 % | 09.8892 |
| Sydkorea | 10 366,76 | 26 664,84 | 27 998,09 | 25 % | 09.8893 |
| Ryssland | 9 424,08 | 24 240,12 | 25 452,12 | 25 % | 09.8894 |
| Brasilien | 8 577,95 | 22 063,74 | 23 166,93 | 25 % | 09.8895 |
| Schweiz | 6 648,01 | 17 099,66 | 17 954,65 | 25 % | 09.8896 |
| Andra länder | 14 759,92 | 37 964,70 | 39 862,93 | 25 % | (20) |
| 18 | Spont | 7301 10 00 | Kina | 12 198,24 | 31 375,68 | 32 944,46 | 25 % | 09.8901 |
| Förenade Arabemiraten | 6 650,41 | 17 105,84 | 17 961,13 | 25 % | 09.8902 |
| Andra länder | 480,04 | 1 234,73 | 1 296,46 | 25 % | (21) |
| 19 | Järnvägsmateriel | 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 | Ryssland | 2 147,19 | 5 522,90 | 5 799,05 | 25 % | 09.8906 |
| Kina | 2 145,07 | 5 517,42 | 5 793,30 | 25 % | 09.8907 |
| Turkiet | 1 744,68 | 4 487,58 | 4 711,96 | 25 % | 09.8908 |
| Ukraina | 657,60 | 1 691,46 | 1 776,03 | 25 % | 09.8909 |
| Andra länder | 1 010,85 | 2 600,06 | 2 730,07 | 25 % | (22) |
| 20 | Gasrör | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 | Turkiet | 88 914,68 | 228 701,68 | 240 136,77 | 25 % | 09.8911 |
| Indien | 32 317,40 | 83 125,12 | 87 281,37 | 25 % | 09.8912 |
| f.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 9 637,48 | 24 789,01 | 26 028,46 | 25 % | 09.8913 |
| Andra länder | 22 028,87 | 56 661,52 | 59 494,59 | 25 % | (23) |
| 21 | Ihåliga profiler | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 | Turkiet | 154 436,15 | 397 232,59 | 417 094,22 | 25 % | 09.8916 |
| Ryssland | 35 406,28 | 91 070,18 | 95 623,68 | 25 % | 09.8917 |
| f.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 34 028,95 | 87 527,48 | 91 903,85 | 25 % | 09.8918 |
| Ukraina | 25 240,74 | 64 922,92 | 68 169,06 | 25 % | 09.8919 |
| Schweiz | 25 265,29 | 57 369,40 | 60 237,87 | 25 % | 09.8920 |
| Vitryssland | 20 898,79 | 53 754,78 | 56 442,52 | 25 % | 09.8921 |
| Andra länder | 25 265,29 | 64 986,05 | 68 235,36 | 25 % | (24) |
| 22 | Rör, sömlösa och rostfria | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 | Indien | 8 315,90 | 21 389,71 | 22 459,20 | 25 % | 09.8926 |
| Ukraina | 5 224,94 | 13 439,33 | 14 111,29 | 25 % | 09.8927 |
| Sydkorea | 1 649,31 | 4 242,27 | 4 454,39 | 25 % | 09.8928 |
| Japan | 1 590,45 | 4 090,86 | 4 295,41 | 25 % | 09.8929 |
| Förenta staterna | 1 393,26 | 3 583,68 | 3 762,86 | 25 % | 09.8930 |
| Kina | 1 299,98 | 3 343,74 | 3 510,92 | 25 % | 09.8931 |
| Andra länder | 2 838,17 | 7 300,20 | 7 665,21 | 25 % | (25) |
| 24 | Andra sömlösa rör | 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 | Kina | 49 483,75 | 127 279,51 | 133 643,48 | 25 % | 09.8936 |
| Ukraina | 36 779,89 | 94 603,32 | 99 333,49 | 25 % | 09.8937 |
| Vitryssland | 19 655,31 | 50 556,35 | 53 084,17 | 25 % | 09.8938 |
| Japan | 13 766,04 | 35 408,29 | 37 178,71 | 25 % | 09.8939 |
| Förenta staterna | 12 109,53 | 31 147,50 | 32 704,87 | 25 % | 09.8940 |
| Andra länder | 55 345,57 | 142 356,97 | 149 474,82 | 25 % | (26) |
| 25 | Stora svetsade rör | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 | Ryssland | 140 602,32 | 361 649,91 | 379 732,41 | 25 % | 09.8941 |
| Turkiet | 17 543,40 | 45 124,22 | 47 380,43 | 25 % | 09.8942 |
| Kina | 14 213,63 | 36 559,56 | 38 387,54 | 25 % | 09.8943 |
| Andra länder | 34 011,86 | 87 483,52 | 91 857,70 | 25 % | (27) |
| 26 | Andra svetsade rör | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 | Schweiz | 64 797,98 | 166 669,96 | 175 003,46 | 25 % | 09.8946 |
| Turkiet | 60 693,64 | 156 113,01 | 163 918,66 | 25 % | 09.8947 |
| Förenade Arabemiraten | 18 676,40 | 48 038,46 | 50 440,38 | 25 % | 09.8948 |
| Kina | 18 010,22 | 46 324,96 | 48 641,20 | 25 % | 09.8949 |
| Taiwan | 14 374,20 | 36 972,56 | 38 821,19 | 25 % | 09.8950 |
| Indien | 11 358,87 | 29 216,69 | 30 677,53 | 25 % | 09.8951 |
| Andra länder | 36 898,57 | 94 908,57 | 99 653,99 | 25 % | (28) |
| 27 | Olegerade och andra legerade stänger, färdigbehandlade i kallt tillstånd | 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 | Ryssland | 117 519,41 | 302 277,28 | 317 391,14 | 25 % | 09.8956 |
| Schweiz | 27 173,22 | 69 893,54 | 73 388,22 | 25 % | 09.8957 |
| Kina | 20 273,26 | 52 145,82 | 54 753,12 | 25 % | 09.8958 |
| Ukraina | 15 969,02 | 41 074,67 | 43 128,40 | 25 % | 09.8959 |
| Andra länder | 17 540,47 | 45 116,69 | 47 372,52 | 25 % | (29) |
| 28 | Olegerad tråd | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 | Vitryssland | 88 294,51 | 227 106,51 | 238 461,84 | 25 % | 09.8961 |
| Kina | 66 719,82 | 171 613,24 | 180 193,90 | 25 % | 09.8962 |
| Ryssland | 41 609,21 | 107 025,04 | 112 376,29 | 25 % | 09.8963 |
| Turkiet | 40 302,46 | 103 663,89 | 108 847,08 | 25 % | 09.8964 |
| Ukraina | 26 755,09 | 68 818,05 | 72 258,95 | 25 % | 09.8965 |
| Andra länder | 39 770,29 | 102 295,06 | 107 409,81 | 25 % | (30) |

Produktnummer

Produktkategori

KN-nummer

Fördelning per land (där tillämpligt)

Från 2.2.2019 till 30.6.2019

Från 1.7.2019 till 30.6.2020

Från 1.7.2020 till 30.6.2021

Tilläggstull

Löpnummer

Tullkvotens volym (netto i ton)

Tullkvotens volym (netto i ton)

Tullkvotens volym (netto i ton)

1

Varmvalsade plåtar och band, olegerade och andra legerade

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

Alla tredjeländer

3 359 532,08

8 641 212,54

9 073 273,16

25 %

(1)

2

Kallvalsad plåt, olegerad och annan legerad

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

Indien

234 714,39

603 720,07

633 906,07

25 %

09.8801

Sydkorea

144 402,99

371 425,82

389 997,11

25 %

09.8802

Ukraina

102 325,83

263 197,14

276 357,00

25 %

09.8803

Brasilien

65 398,61

168 214,89

176 625,64

25 %

09.8804

Serbien

56 480,21

145 275,43

152 539,20

25 %

09.8805

Andra länder

430 048,96

1 106 149,42

1 161 456,89

25 %

(2)

3.A

Elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10

Sydkorea

1 923,96

4 948,72

5 196,15

25 %

09.8806

Kina

822,98

2 116,84

2 222,68

25 %

09.8807

Ryssland

519,69

1 336,71

1 403,54

25 %

09.8808

Iran (Islamiska republiken)

227,52

585,21

614,47

25 %

09.8809

Andra länder

306,34

787,96

827,35

25 %

(3)

3.B

7225 19 90 , 7226 19 80

Ryssland

51 426,29

132 276,00

138 889,80

25 %

09.8811

Sydkorea

31 380,40

80 715,02

84 750,77

25 %

09.8812

Kina

24 187,01

62 212,57

65 323,20

25 %

09.8813

Taiwan

18 144,97

46 671,54

49 005,12

25 %

09.8814

Andra länder

8 395,39

21 594,19

22 673,90

25 %

(4)

4.A (5)

Plåt överdragen med metall

Taric-nummer: 7210 41 00 20, 7210 49 00 207210 61 00 20, 7210 69 00 20, 7212 30 00 20, 7212 50 61 20, 7212 50 69 20, 7225 92 00 20, 7225 99 00 11, 7225 99 00 22, 7225 99 00 40, 7225 99 00 91, 7225 99 00 92, 7226 99 30 10, 7226 99 70 11, 7226 99 70 91, 7226 99 70 94

Sydkorea

69 571,10

178 947,15

187 894,51

25 %

09.8816

Indien

83 060,42

213 643,66

224 325,84

25 %

09.8817

Andra länder

761 518,93

1 958 739,13

2 056 676,09

25 %

(6)

4.B (7)

KN-nummer: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10

Taric-nummer: 7210 41 00 80, 7210 49 00 80, 7210 61 00 80, 7210 69 00 80, 7212 30 00 80, 7212 50 61 80, 7212 50 69 80, 7225 92 00 80, 7225 99 00 25, 7225 99 00 95, 7226 99 30 90, 7226 99 70 19, 7226 99 70 96

Kina

204 951,07

527 164,42

553 522,64

25 %

09.8821

Sydkorea

249 533,26

641 836,39

673 928,21

25 %

09.8822

Indien

118 594,25

305 041,91

320 294,00

25 %

09.8823

Taiwan

49 248,78

126 675,12

133 008,88

25 %

09.8824

Andra länder

125 598,05

323 056,72

339 209,55

25 %

(8)

5

Plåt överdragen med organiskt material

7210 70 80 , 7212 40 80

Indien

108 042,36

277 900,89

291 795,94

25 %

09.8826

Sydkorea

103 354,11

265 842,04

279 134,14

25 %

09.8827

Taiwan

31 975,79

82 246,46

86 358,79

25 %

09.8828

Turkiet

21 834,45

56 161,42

58 969,49

25 %

09.8829

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

16 331,15

42 006,13

44 106,44

25 %

09.8830

Andra länder

43 114,71

110 897,39

116 442,26

25 %

(9)

6

Bleckprodukter

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

Kina

158 139,17

406 757,31

427 095,17

25 %

09.8831

Serbien

30 545,88

78 568,52

82 496,95

25 %

09.8832

Sydkorea

23 885,70

61 437,55

64 509,42

25 %

09.8833

Taiwan

21 167,00

54 444,65

57 166,88

25 %

09.8834

Brasilien

19 730,03

50 748,55

53 285,98

25 %

09.8835

Andra länder

33 167,30

85 311,19

89 576,75

25 %

(10)

7

Kvartoplåt, olegerad och annan legerad

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

Ukraina

339 678,24

873 702,59

917 387,71

25 %

09.8836

Sydkorea

140 011,38

360 129,93

378 136,43

25 %

09.8837

Ryssland

115 485,12

297 044,77

311 897,01

25 %

09.8838

Indien

74 811,09

192 425,17

202 046,43

25 %

09.8839

Andra länder

466 980,80

1 201 143,58

1 261 200,76

25 %

(11)

8

Varmvalsade plåtar och band, rostfria

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

Kina

87 328,82

224 622,62

235 853,75

25 %

09.8841

Sydkorea

18 082,33

46 510,43

48 835,95

25 %

09.8842

Taiwan

12 831,07

33 003,41

34 653,58

25 %

09.8843

Förenta staterna

11 810,30

30 377,84

31 896,74

25 %

09.8844

Andra länder

10 196,61

26 227,19

27 538,55

25 %

(12)

9

Kallvalsade plåtar och band, rostfria

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

Sydkorea

70 813,18

182 141,97

191 249,07

25 %

09.8846

Taiwan

65 579,14

168 679,23

177 113,19

25 %

09.8847

Indien

42 720,54

109 883,53

115 377,71

25 %

09.8848

Förenta staterna

35 609,52

91 592,94

96 172,59

25 %

09.8849

Turkiet

29 310,69

75 391,41

79 160,98

25 %

09.8850

Malaysia

19 799,24

50 926,57

53 472,90

25 %

09.8851

Vietnam

16 832,28

43 295,10

45 459,86

25 %

09.8852

Andra länder

50 746,86

130 528,43

137 054,85

25 %

(13)

10

Varmvalsad kvartoplåt, rostfri

7219 21 10 , 7219 21 90

Kina

6 765,50

17 401,86

18 271,95

25 %

09.8856

Indien

2 860,33

7 357,20

7 725,06

25 %

09.8857

Taiwan

1 119,34

2 879,11

3 023,06

25 %

09.8858

Andra länder

1 440,07

3 704,07

3 889,27

25 %

(14)

12

Stänger och lätta profiler, olegerade och andra legerade

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

Kina

166 217,87

427 536,89

448 913,74

25 %

09.8861

Turkiet

114 807,87

295 302,79

310 067,93

25 %

09.8862

Ryssland

94 792,44

243 820,15

256 011,16

25 %

09.8863

Schweiz

73 380,52

188 745,54

198 182,81

25 %

09.8864

Vitryssland

57 907,73

148 947,24

156 394,60

25 %

09.8865

Andra länder

76 245,19

196 113,88

205 919,57

25 %

(15)

13

Armeringsjärn

7214 20 00 , 7214 99 10

Turkiet

117 231,80

301 537,50

316 614,37

25 %

09.8866

Ryssland

94 084,20

241 998,46

254 098,38

25 %

09.8867

Ukraina

62 534,65

160 848,36

168 890,77

25 %

09.8868

Bosnien och Hercegovina

39 356,10

101 229,71

106 291,20

25 %

09.8869

Moldavien

28 284,59

72 752,14

76 389,74

25 %

09.8870

Andra länder

217 775,50

560 150,74

588 158,28

(16)

14

Stänger och lätta profiler, rostfria

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

Indien

44 433,00

114 288,24

120 002,65

25 %

09.8871

Schweiz

6 502,75

16 726,03

17 562,33

25 %

09.8872

Ukraina

5 733,50

14 747,41

15 484,78

25 %

09.8873

Andra länder

8 533,24

21 948,75

23 046,19

25 %

(17)

15

Valstråd, rostfri

7221 00 10 , 7221 00 90

Indien

10 135,23

26 069,31

27 372,78

25 %

09.8876

Taiwan

6 619,68

17 026,79

17 878,13

25 %

09.8877

Sydkorea

3 300,07

8 488,26

8 912,67

25 %

09.8878

Kina

2 216,86

5 702,09

5 987,20

25 %

09.8879

Japan

2 190,40

5 634,03

5 915,73

25 %

09.8880

Andra länder

1 144,43

2 943,64

3 090,82

25 %

(18)

16

Valstråd, olegerad och annan legerad

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

Ukraina

149 009,10

383 273,39

402 437,06

25 %

09.8881

Schweiz

141 995,22

365 232,67

383 494,31

25 %

09.8882

Ryssland

122 883,63

316 074,84

331 878,59

25 %

09.8883

Turkiet

121 331,08

312 081,44

327 685,51

25 %

09.8884

Vitryssland

97 436,46

250 620,96

263 152,01

25 %

09.8885

Moldavien

73 031,65

187 848,18

197 240,59

25 %

09.8886

Andra länder

122 013,20

313 835,96

329 527,76

25 %

(19)

17

Profiler av järn eller olegerat stål

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

Ukraina

42 915,19

110 384,21

115 903,42

25 %

09.8891

Turkiet

38 465,03

98 937,73

103 884,61

25 %

09.8892

Sydkorea

10 366,76

26 664,84

27 998,09

25 %

09.8893

Ryssland

9 424,08

24 240,12

25 452,12

25 %

09.8894

Brasilien

8 577,95

22 063,74

23 166,93

25 %

09.8895

Schweiz

6 648,01

17 099,66

17 954,65

25 %

09.8896

Andra länder

14 759,92

37 964,70

39 862,93

25 %

(20)

18

Spont

7301 10 00

Kina

12 198,24

31 375,68

32 944,46

25 %

09.8901

Förenade Arabemiraten

6 650,41

17 105,84

17 961,13

25 %

09.8902

Andra länder

480,04

1 234,73

1 296,46

25 %

(21)

19

Järnvägsmateriel

7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00

Ryssland

2 147,19

5 522,90

5 799,05

25 %

09.8906

Kina

2 145,07

5 517,42

5 793,30

25 %

09.8907

Turkiet

1 744,68

4 487,58

4 711,96

25 %

09.8908

Ukraina

657,60

1 691,46

1 776,03

25 %

09.8909

Andra länder

1 010,85

2 600,06

2 730,07

25 %

(22)

20

Gasrör

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

Turkiet

88 914,68

228 701,68

240 136,77

25 %

09.8911

Indien

32 317,40

83 125,12

87 281,37

25 %

09.8912

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

9 637,48

24 789,01

26 028,46

25 %

09.8913

Andra länder

22 028,87

56 661,52

59 494,59

25 %

(23)

21

Ihåliga profiler

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

Turkiet

154 436,15

397 232,59

417 094,22

25 %

09.8916

Ryssland

35 406,28

91 070,18

95 623,68

25 %

09.8917

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

34 028,95

87 527,48

91 903,85

25 %

09.8918

Ukraina

25 240,74

64 922,92

68 169,06

25 %

09.8919

Schweiz

25 265,29

57 369,40

60 237,87

25 %

09.8920

Vitryssland

20 898,79

53 754,78

56 442,52

25 %

09.8921

Andra länder

25 265,29

64 986,05

68 235,36

25 %

(24)

22

Rör, sömlösa och rostfria

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

Indien

8 315,90

21 389,71

22 459,20

25 %

09.8926

Ukraina

5 224,94

13 439,33

14 111,29

25 %

09.8927

Sydkorea

1 649,31

4 242,27

4 454,39

25 %

09.8928

Japan

1 590,45

4 090,86

4 295,41

25 %

09.8929

Förenta staterna

1 393,26

3 583,68

3 762,86

25 %

09.8930

Kina

1 299,98

3 343,74

3 510,92

25 %

09.8931

Andra länder

2 838,17

7 300,20

7 665,21

25 %

(25)

24

Andra sömlösa rör

7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00

Kina

49 483,75

127 279,51

133 643,48

25 %

09.8936

Ukraina

36 779,89

94 603,32

99 333,49

25 %

09.8937

Vitryssland

19 655,31

50 556,35

53 084,17

25 %

09.8938

Japan

13 766,04

35 408,29

37 178,71

25 %

09.8939

Förenta staterna

12 109,53

31 147,50

32 704,87

25 %

09.8940

Andra länder

55 345,57

142 356,97

149 474,82

25 %

(26)

25

Stora svetsade rör

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

Ryssland

140 602,32

361 649,91

379 732,41

25 %

09.8941

Turkiet

17 543,40

45 124,22

47 380,43

25 %

09.8942

Kina

14 213,63

36 559,56

38 387,54

25 %

09.8943

Andra länder

34 011,86

87 483,52

91 857,70

25 %

(27)

26

Andra svetsade rör

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

Schweiz

64 797,98

166 669,96

175 003,46

25 %

09.8946

Turkiet

60 693,64

156 113,01

163 918,66

25 %

09.8947

Förenade Arabemiraten

18 676,40

48 038,46

50 440,38

25 %

09.8948

Kina

18 010,22

46 324,96

48 641,20

25 %

09.8949

Taiwan

14 374,20

36 972,56

38 821,19

25 %

09.8950

Indien

11 358,87

29 216,69

30 677,53

25 %

09.8951

Andra länder

36 898,57

94 908,57

99 653,99

25 %

(28)

27

Olegerade och andra legerade stänger, färdigbehandlade i kallt tillstånd

7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80

Ryssland

117 519,41

302 277,28

317 391,14

25 %

09.8956

Schweiz

27 173,22

69 893,54

73 388,22

25 %

09.8957

Kina

20 273,26

52 145,82

54 753,12

25 %

09.8958

Ukraina

15 969,02

41 074,67

43 128,40

25 %

09.8959

Andra länder

17 540,47

45 116,69

47 372,52

25 %

(29)

28

Olegerad tråd

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

Vitryssland

88 294,51

227 106,51

238 461,84

25 %

09.8961

Kina

66 719,82

171 613,24

180 193,90

25 %

09.8962

Ryssland

41 609,21

107 025,04

112 376,29

25 %

09.8963

Turkiet

40 302,46

103 663,89

108 847,08

25 %

09.8964

Ukraina

26 755,09

68 818,05

72 258,95

25 %

09.8965

Andra länder

39 770,29

102 295,06

107 409,81

25 %

(30)

IV.2 – De övergripande tullkvoternas volym per kvartal

| | ÅR 1 | ÅR 2 | ÅR 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Produktnummer | | Från 2.2.2019 till 31.3.2019 | Från 1.4.2019 till 30.6.2019 | Från 1.7.2019 till 30.9.2019 | Från 1.10.2019 till 31.12.2019 | Från 1.1.2020 till 31.3.2020 | Från 1.4.2020 till 30.6.2020 | Från 1.7.2020 till 30.9.2020 | Från 1.10.2020 till 31.12.2020 | Från 1.1.2021 till 31.3.2021 | Från 1.4.2021 till 30.6.2021 |
| 1 | Andra länder | 1 307 737,32 | 2 051 794,76 | 2 172 108,07 | 2 172 108,07 | 2 148 498,20 | 2 148 498,20 | 2 286 962,00 | 2 286 962,00 | 2 237 245,44 | 2 262 103,72 |
| 2 | Andra länder | 167 401,61 | 262 647,35 | 278 048,49 | 278 048,49 | 275 026,22 | 275 026,22 | 292 750,78 | 292 750,78 | 286 386,63 | 289 568,70 |
| 3A | Andra länder | 119,25 | 187,09 | 198,07 | 198,07 | 195,91 | 195,91 | 208,54 | 208,54 | 204,01 | 206,27 |
| 3B | Andra länder | 3 268,01 | 5 127,39 | 5 428,05 | 5 428,05 | 5 369,05 | 5 369,05 | 5 715,07 | 5 715,07 | 5 590,82 | 5 652,94 |
| 4 A | Andra länder | 296 430,19 | 465 088,74 | 492 360,66 | 492 360,66 | 487 008,91 | 487 008,91 | 518 395,07 | 518 395,07 | 507 125,61 | 512 760,34 |
| 4 B | Andra länder | 48 890,51 | 76 707,53 | 81 205,51 | 81 205,51 | 80 322,84 | 80 322,84 | 85 499,39 | 85 499,39 | 83 640,71 | 84 570,05 |
| 5 | Andra länder | 16 782,91 | 26 331,80 | 27 875,85 | 27 875,85 | 27 572,85 | 27 572,85 | 29 349,83 | 29 349,83 | 28 711,79 | 29 030,81 |
| 6 | Andra länder | 12 910,76 | 20 256,54 | 21 444,34 | 21 444,34 | 21 211,25 | 21 211,25 | 22 578,25 | 22 578,25 | 22 087,42 | 22 332,83 |
| 7 | Andra länder | 181 777,76 | 285 203,04 | 301 926,80 | 301 926,80 | 298 644,99 | 298 644,99 | 317 891,70 | 317 891,70 | 310 981,01 | 314 436,35 |
| 8 | Andra länder | 3 969,15 | 6 227,46 | 6 592,63 | 6 592,63 | 6 520,97 | 6 520,97 | 6 941,22 | 6 941,22 | 6 790,33 | 6 865,78 |
| 9 | Andra länder | 19 753,81 | 30 993,05 | 32 810,42 | 32 810,42 | 32 453,79 | 32 453,79 | 34 545,33 | 34 545,33 | 33 794,35 | 34 169,84 |
| 10 | Andra länder | 560,56 | 879,51 | 931,08 | 931,08 | 920,96 | 920,96 | 980,31 | 980,31 | 959,00 | 969,65 |
| 12 | Andra länder | 29 679,33 | 46 565,85 | 49 296,38 | 49 296,38 | 48 760,55 | 48 760,55 | 51 903,01 | 51 903,01 | 50 774,69 | 51 338,85 |
| 13 | Andra länder | 84 771,67 | 133 003,83 | 140 802,92 | 140 802,92 | 139 272,45 | 139 272,45 | 148 248,11 | 148 248,11 | 145 025,33 | 146 636,72 |
| 14 | Andra länder | 3 321,66 | 5 211,58 | 5 517,17 | 5 517,17 | 5 457,20 | 5 457,20 | 5 808,90 | 5 808,90 | 5 682,62 | 5 745,76 |
| 15 | Andra länder | 445,48 | 698,95 | 739,93 | 739,93 | 731,89 | 731,89 | 779,06 | 779,06 | 762,12 | 770,59 |
| 16 | Andra länder | 47 495,07 | 74 518,13 | 78 887,73 | 78 887,73 | 78 030,25 | 78 030,25 | 83 059,05 | 83 059,05 | 81 253,42 | 82 156,24 |
| 17 | Andra länder | 5 745,47 | 9 014,45 | 9 543,04 | 9 543,04 | 9 439,31 | 9 439,31 | 10 047,64 | 10 047,64 | 9 829,22 | 9 938,43 |
| 18 | Andra länder | 186,86 | 293,18 | 310,37 | 310,37 | 306,99 | 306,99 | 326,78 | 326,78 | 319,68 | 323,23 |
| 19 | Andra länder | 393,49 | 617,37 | 653,57 | 653,57 | 646,46 | 646,46 | 688,13 | 688,13 | 673,17 | 680,65 |
| 20 | Andra länder | 8 575,00 | 13 453,88 | 14 242,79 | 14 242,79 | 14 087,97 | 14 087,97 | 14 995,90 | 14 995,90 | 14 669,90 | 14 832,90 |
| 21 | Andra länder | 9 834,81 | 15 430,48 | 16 335,29 | 16 335,29 | 16 157,73 | 16 157,73 | 17 199,05 | 17 199,05 | 16 825,16 | 17 012,10 |
| 22 | Andra länder | 1 104,79 | 1 733,38 | 1 835,02 | 1 835,02 | 1 815,08 | 1 815,08 | 1 932,05 | 1 932,05 | 1 890,05 | 1 911,05 |
| 24 | Andra länder | 21 543,91 | 33 801,65 | 35 783,72 | 35 783,72 | 35 394,77 | 35 394,77 | 37 675,84 | 37 675,84 | 36 856,80 | 37 266,32 |
| 25 | Andra länder | 13 239,52 | 20 772,34 | 21 990,39 | 21 990,39 | 21 751,37 | 21 751,37 | 23 153,17 | 23 153,17 | 22 649,84 | 22 901,51 |
| 26 | Andra länder | 14 363,20 | 22 535,37 | 23 856,80 | 23 856,80 | 23 597,48 | 23 597,48 | 25 118,27 | 25 118,27 | 24 572,22 | 24 845,24 |
| 27 | Andra länder | 6 827,84 | 10 712,64 | 11 340,81 | 11 340,81 | 11 217,54 | 11 217,54 | 11 940,47 | 11 940,47 | 11 680,90 | 11 810,68 |
| 28 | Andra länder | 15 481,05 | 24 289,24 | 25 713,51 | 25 713,51 | 25 434,02 | 25 434,02 | 27 073,16 | 27 073,16 | 26 484,61 | 26 778,88 |

ÅR 1

ÅR 2

ÅR 3

Produktnummer

Från 2.2.2019 till 31.3.2019

Från 1.4.2019 till 30.6.2019

Från 1.7.2019 till 30.9.2019

Från 1.10.2019 till 31.12.2019

Från 1.1.2020 till 31.3.2020

Från 1.4.2020 till 30.6.2020

Från 1.7.2020 till 30.9.2020

Från 1.10.2020 till 31.12.2020

Från 1.1.2021 till 31.3.2021

Från 1.4.2021 till 30.6.2021

1

Andra länder

1 307 737,32

2 051 794,76

2 172 108,07

2 172 108,07

2 148 498,20

2 148 498,20

2 286 962,00

2 286 962,00

2 237 245,44

2 262 103,72

2

Andra länder

167 401,61

262 647,35

278 048,49

278 048,49

275 026,22

275 026,22

292 750,78

292 750,78

286 386,63

289 568,70

3A

Andra länder

119,25

187,09

198,07

198,07

195,91

195,91

208,54

208,54

204,01

206,27

3B

Andra länder

3 268,01

5 127,39

5 428,05

5 428,05

5 369,05

5 369,05

5 715,07

5 715,07

5 590,82

5 652,94

4 A

Andra länder

296 430,19

465 088,74

492 360,66

492 360,66

487 008,91

487 008,91

518 395,07

518 395,07

507 125,61

512 760,34

4 B

Andra länder

48 890,51

76 707,53

81 205,51

81 205,51

80 322,84

80 322,84

85 499,39

85 499,39

83 640,71

84 570,05

5

Andra länder

16 782,91

26 331,80

27 875,85

27 875,85

27 572,85

27 572,85

29 349,83

29 349,83

28 711,79

29 030,81

6

Andra länder

12 910,76

20 256,54

21 444,34

21 444,34

21 211,25

21 211,25

22 578,25

22 578,25

22 087,42

22 332,83

7

Andra länder

181 777,76

285 203,04

301 926,80

301 926,80

298 644,99

298 644,99

317 891,70

317 891,70

310 981,01

314 436,35

8

Andra länder

3 969,15

6 227,46

6 592,63

6 592,63

6 520,97

6 520,97

6 941,22

6 941,22

6 790,33

6 865,78

9

Andra länder

19 753,81

30 993,05

32 810,42

32 810,42

32 453,79

32 453,79

34 545,33

34 545,33

33 794,35

34 169,84

10

Andra länder

560,56

879,51

931,08

931,08

920,96

920,96

980,31

980,31

959,00

969,65

12

Andra länder

29 679,33

46 565,85

49 296,38

49 296,38

48 760,55

48 760,55

51 903,01

51 903,01

50 774,69

51 338,85

13

Andra länder

84 771,67

133 003,83

140 802,92

140 802,92

139 272,45

139 272,45

148 248,11

148 248,11

145 025,33

146 636,72

14

Andra länder

3 321,66

5 211,58

5 517,17

5 517,17

5 457,20

5 457,20

5 808,90

5 808,90

5 682,62

5 745,76

15

Andra länder

445,48

698,95

739,93

739,93

731,89

731,89

779,06

779,06

762,12

770,59

16

Andra länder

47 495,07

74 518,13

78 887,73

78 887,73

78 030,25

78 030,25

83 059,05

83 059,05

81 253,42

82 156,24

17

Andra länder

5 745,47

9 014,45

9 543,04

9 543,04

9 439,31

9 439,31

10 047,64

10 047,64

9 829,22

9 938,43

18

Andra länder

186,86

293,18

310,37

310,37

306,99

306,99

326,78

326,78

319,68

323,23

19

Andra länder

393,49

617,37

653,57

653,57

646,46

646,46

688,13

688,13

673,17

680,65

20

Andra länder

8 575,00

13 453,88

14 242,79

14 242,79

14 087,97

14 087,97

14 995,90

14 995,90

14 669,90

14 832,90

21

Andra länder

9 834,81

15 430,48

16 335,29

16 335,29

16 157,73

16 157,73

17 199,05

17 199,05

16 825,16

17 012,10

22

Andra länder

1 104,79

1 733,38

1 835,02

1 835,02

1 815,08

1 815,08

1 932,05

1 932,05

1 890,05

1 911,05

24

Andra länder

21 543,91

33 801,65

35 783,72

35 783,72

35 394,77

35 394,77

37 675,84

37 675,84

36 856,80

37 266,32

25

Andra länder

13 239,52

20 772,34

21 990,39

21 990,39

21 751,37

21 751,37

23 153,17

23 153,17

22 649,84

22 901,51

26

Andra länder

14 363,20

22 535,37

23 856,80

23 856,80

23 597,48

23 597,48

25 118,27

25 118,27

24 572,22

24 845,24

27

Andra länder

6 827,84

10 712,64

11 340,81

11 340,81

11 217,54

11 217,54

11 940,47

11 940,47

11 680,90

11 810,68

28

Andra länder

15 481,05

24 289,24

25 713,51

25 713,51

25 434,02

25 434,02

27 073,16

27 073,16

26 484,61

26 778,88

---

(1)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8601.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8602

(2)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8603.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8604

(3)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8605.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8606

(4)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8607.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8608

(5)  Produkter som är föremål för antidumpningstullar

(6)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8609.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8610

(7)  Produkter som inte är föremål för antidumpningstullar (inbegripet bilar)

(8)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8611.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8612

(9)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8613.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8614

(10)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8615.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8616

(11)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8617.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8618

(12)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8619.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8620

(13)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8621.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8622

(14)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8623.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8624

(15)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8625.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8626

(16)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8627.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8628

(17)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8629.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8630

(18)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8631.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8632

(19)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8633.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8634

(20)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8635.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8636

(21)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8637.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8638

(22)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8639.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8640

(23)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8641.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8642

(24)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8643.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8644

(25)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8645.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8646

(26)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8647.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8648

(27)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8649.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8650

(28)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8651.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8652

(29)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8653.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8654

(30)  Från 2.2.2019 till 31.3.2019, från 1.7.2019 till 31.3.2020 och från 1.7.2020 till 31.3.2021: 09.8655.

Från 1.4.2019 till 30.6.2019, från 1.4.2020 till 30.6.2020 och från 1.4.2021 till 30.6.2021: 09.8656

---

BESLUT

| 1.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 31/75 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 31/75

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/160

av den 24 januari 2019

om ett tillfälligt undantag från de villkor som föreskrivs för certifikatutsäde i rådets direktiv 66/401/EEG och 66/402/EEG

[delgivet med nr C(2019) 305]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 66/401/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsäde av foderväxter (1) och rådets direktiv 66/402/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsäde av stråsäd (2), särskilt artikel 17.1, och

av följande skäl:

| (1) | Det ovanligt varma och torra klimatet i Sverige under 2018 ledde till en brist på markfuktighet, vilket skadade och utgjorde en påfrestning för vegetationen som medförde lägre avkastning och sämre utsädeskvalitet. |
| --- | --- |

(1)

Det ovanligt varma och torra klimatet i Sverige under 2018 ledde till en brist på markfuktighet, vilket skadade och utgjorde en påfrestning för vegetationen som medförde lägre avkastning och sämre utsädeskvalitet.

| (2) | Problemen med utsädestillgången förvärrades dessutom av den våta skördesäsongen 2017, som orsakade en utsädesbrist i Sverige inför vårsådden 2018. |
| --- | --- |

(2)

Problemen med utsädestillgången förvärrades dessutom av den våta skördesäsongen 2017, som orsakade en utsädesbrist i Sverige inför vårsådden 2018.

| (3) | Därmed förfogar Sverige nu över endast en begränsad mängd vårutsäde av foderväxter och stråsäd från föregående odlingsperiod och landet kommer inte att kunna skörda tillräckligt med utsäde för att tillgodose efterfrågan våren 2019. |
| --- | --- |

(3)

Därmed förfogar Sverige nu över endast en begränsad mängd vårutsäde av foderväxter och stråsäd från föregående odlingsperiod och landet kommer inte att kunna skörda tillräckligt med utsäde för att tillgodose efterfrågan våren 2019.

| (4) | Andra medlemsstater som också delvis har utsatts för motsvarande skördeproblem, har i endast begränsad utsträckning kunnat täcka Sveriges behov av utsäde. |
| --- | --- |

(4)

Andra medlemsstater som också delvis har utsatts för motsvarande skördeproblem, har i endast begränsad utsträckning kunnat täcka Sveriges behov av utsäde.

| (5) | Mot bakgrund av dessa omständigheter, har tillfälliga problem med den allmänna tillgången på vårutsäde av foderväxter och stråsäd uppstått och förväntas fortsättningsvis förekomma i Sverige. Dessa problem kan enbart lösas genom att för en bestämd period och i en lämplig maximal omfattning tillåta saluföring i unionen av certifierat vårutsäde av foderväxter och stråsäd producerat i Sverige från kategorin certifikatutsäde av andra generationen. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av dessa omständigheter, har tillfälliga problem med den allmänna tillgången på vårutsäde av foderväxter och stråsäd uppstått och förväntas fortsättningsvis förekomma i Sverige. Dessa problem kan enbart lösas genom att för en bestämd period och i en lämplig maximal omfattning tillåta saluföring i unionen av certifierat vårutsäde av foderväxter och stråsäd producerat i Sverige från kategorin certifikatutsäde av andra generationen.

| (6) | Därför bör det undantag som föreskrivs i detta beslut tillåta saluföring i unionen av certifierat vårutsäde av foderväxter och stråsäd som producerats i Sverige från kategorin certifikatutsäde av andra generationen, med förbehåll för vissa villkor och begränsningar. |
| --- | --- |

(6)

Därför bör det undantag som föreskrivs i detta beslut tillåta saluföring i unionen av certifierat vårutsäde av foderväxter och stråsäd som producerats i Sverige från kategorin certifikatutsäde av andra generationen, med förbehåll för vissa villkor och begränsningar.

| (7) | Av de uppgifter som Sverige har lämnat till kommissionen framgår att sammanlagt 2 525 ton vårutsäde av foderväxter och 18 240 ton vårutsäde av stråsäd krävs för att lösa dessa problem med tillgången under en period som löper ut den 30 juni 2019. |
| --- | --- |

(7)

Av de uppgifter som Sverige har lämnat till kommissionen framgår att sammanlagt 2 525 ton vårutsäde av foderväxter och 18 240 ton vårutsäde av stråsäd krävs för att lösa dessa problem med tillgången under en period som löper ut den 30 juni 2019.

| (8) | Undantaget bör inte påverka tillämpningen av de övriga villkoren för kategorin certifikatutsäde, andra generationen, som fastställs i direktiven 66/401/EEG och 66/402/EEG. |
| --- | --- |

(8)

Undantaget bör inte påverka tillämpningen av de övriga villkoren för kategorin certifikatutsäde, andra generationen, som fastställs i direktiven 66/401/EEG och 66/402/EEG.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Saluföring i unionen av certifierat vårutsäde av foderväxter och stråsäd producerat i Sverige från kategorin certifikatutsäde av andra generationen ska tillåtas för en period som löper ut den 30 juni 2019 och med förbehåll för de villkor som anges i punkterna 2–5.

2.   Den totala mängd utsäde som tillåts för saluföring i unionen enligt detta beslut får inte överstiga 2 525 ton vårutsäde av foderväxter och 18 240 ton vårutsäde av stråsäd.

3.   Det utsäde som avses i punkt 1 ska uppfylla kraven i bilaga II till direktiv 66/401/EEG och bilaga II till direktiv 66/402/EEG när det gäller de villkor som utsäde av kategorin certifikatutsäde av andra generationen ska uppfylla.

4.   Utan att det påverkar märkningskraven i direktiven 66/401/EEG och 66/402/EEG, ska det på den officiella etiketten anges att utsädet i fråga är av en kategori som är lägre än kategorin certifikatutsäde av andra generationen.

5.   Saluföringen av det utsäde som avses i punkt 1 ska tillåtas efter ansökan om tillstånd för saluföring enligt detta beslut.

Artikel 2

Medlemsstaten ska omedelbart underrätta kommissionen och de andra medlemsstaterna om de mängder för vilka tillstånd för saluföring enligt detta beslut har beviljats.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 24 januari 2019.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT 125, 11.7.1966, s. 2298/66.

1

(2)  
  EGT 125, 11.7.1966, s. 2309/66.

2

---

| 1.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 31/77 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 31/77

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/161

av den 31 januari 2019

om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater

[delgivet med nr C(2019) 821]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom unionen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som bör återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/122 (5) till följd av nya fall av afrikansk svinpest i Rumänien. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som bör återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/122 (5) till följd av nya fall av afrikansk svinpest i Rumänien.

| (2) | Risken för att afrikansk svinpest sprids till vilda djur är kopplad till den naturliga långsamma spridningen av sjukdomen bland vildsvinspopulationer och även till mänsklig verksamhet, vilket har påvisats av sjukdomens senaste epidemiologiska utveckling i unionen och dokumenterats av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) i ett vetenskapligt yttrande av Efsas panel för djurs hälsa och välbefinnande av den 14 juli 2015, samt i Efsas vetenskapliga rapporter Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland av den 23 mars 2017, Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland av den 8 november 2017 och Epidemiological analyses on African swine fever in the European Union av den 29 november 2018 (6). |
| --- | --- |

(2)

Risken för att afrikansk svinpest sprids till vilda djur är kopplad till den naturliga långsamma spridningen av sjukdomen bland vildsvinspopulationer och även till mänsklig verksamhet, vilket har påvisats av sjukdomens senaste epidemiologiska utveckling i unionen och dokumenterats av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) i ett vetenskapligt yttrande av Efsas panel för djurs hälsa och välbefinnande av den 14 juli 2015, samt i Efsas vetenskapliga rapporter Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland av den 23 mars 2017, Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland av den 8 november 2017 och Epidemiological analyses on African swine fever in the European Union av den 29 november 2018 (6).

| (3) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2019/122 antogs har ytterligare fall av afrikansk svinpest hos tamsvin konstaterats i Rumänien, vilket också måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(3)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2019/122 antogs har ytterligare fall av afrikansk svinpest hos tamsvin konstaterats i Rumänien, vilket också måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (4) | I januari 2019 konstaterades två utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i länen Arad och Timiș i Rumänien, utanför områden som förtecknas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Dessa områden i Rumänien som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(4)

I januari 2019 konstaterades två utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i länen Arad och Timiș i Rumänien, utanför områden som förtecknas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Dessa områden i Rumänien som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (5) | För att beakta den senaste epidemiologiska utvecklingen av afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Rumänien och tas med i förteckningarna i delarna I och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

För att beakta den senaste epidemiologiska utvecklingen av afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Rumänien och tas med i förteckningarna i delarna I och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 31 januari 2019.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/122 av den 25 januari 2019 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater (EUT L 24, 28.1.2019, s. 31).

5

(6)  
  EFSA Journal, vol. 13(2015):7, artikelnr 4163. EFSA Journal, vol. 15(2017):3, artikelnr 4732. EFSA Journal, vol. 15(2017):11, artikelnr 5068. EFSA Journal, vol. 16(2018):11, artikelnr 5494.

6

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

---

BILAGA

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med följande:

”BILAGA

DEL I

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by:






  — | the border with France, |
| --- | --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

—

the border with France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | N818, |
| --- | --- |

—

N818,

| — | N83: Le Buisson des Cailles, |
| --- | --- |

—

N83: Le Buisson des Cailles,

| — | Rue des Sources, |
| --- | --- |

—

Rue des Sources,

| — | Rue Antoine, |
| --- | --- |

—

Rue Antoine,

| — | Rue de la Cure, |
| --- | --- |

—

Rue de la Cure,

| — | Rue du Breux, |
| --- | --- |

—

Rue du Breux,

| — | Rue Blondiau, |
| --- | --- |

—

Rue Blondiau,

| — | Nouvelle Chiyue, |
| --- | --- |

—

Nouvelle Chiyue,

| — | Rue de Martué, |
| --- | --- |

—

Rue de Martué,

| — | Rue du Chêne, |
| --- | --- |

—

Rue du Chêne,

| — | Rue des Aubépines, |
| --- | --- |

—

Rue des Aubépines,

| — | N85: Rue des Iles, |
| --- | --- |

—

N85: Rue des Iles,

| — | N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants, Rue du Pré au bois, |
| --- | --- |

—

N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants, Rue du Pré au bois,

| — | N801: Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

N801: Rue Notre-Dame,

| — | N894: Rue des Combattants, Rue des Tilleuls, Naleumont, Rue de Rindchay, Rue de la Distillerie, |
| --- | --- |

—

N894: Rue des Combattants, Rue des Tilleuls, Naleumont, Rue de Rindchay, Rue de la Distillerie,

| — | N40: Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | the border with the Grand Duchy of Luxembourg, |
| --- | --- |

—

the border with the Grand Duchy of Luxembourg,

| — | the border with France, |
| --- | --- |

—

the border with France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N897, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N897,

| — | La N897 jusque son intersection avec la N879, |
| --- | --- |

—

La N897 jusque son intersection avec la N879,

| — | La N879 jusque son intersection avec la N891, |
| --- | --- |

—

La N879 jusque son intersection avec la N891,

| — | La N891 jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N891 jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France,

| — | the border with France. |
| --- | --- |

—

the border with France.

2.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| whole municipality of Dulovo, |
| --- |

whole municipality of Dulovo,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| whole municipality of General Toshevo, |
| --- |

whole municipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Tjeckien

Följande områden i Tjeckien:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

4.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

5.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

6.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

7.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

8.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim. |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim.

| część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Świątki w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Świątki w powiecie olsztyńskim,

| gminy Miłakowo, Małdyty i część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 519 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 527 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 527 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 519 do południowo - wschodniej granicy gminy w powiecie ostródzkim; |
| --- |

gminy Miłakowo, Małdyty i część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 519 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 527 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 527 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 519 do południowo - wschodniej granicy gminy w powiecie ostródzkim;

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim; |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gmina Żelechów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gmina Żelechów w powiecie garwolińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

9.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III, |
| --- | --- |

—

Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

DEL II

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by:






  — | The border with France, |
| --- | --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

—

The border with France,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N891, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N891,

| — | La N891 jusque son intersection avec la N879 au niveau de Marbehan, |
| --- | --- |

—

La N891 jusque son intersection avec la N879 au niveau de Marbehan,

| — | La N879 jusque son intersection avec la N897 au niveau de Marbehan, |
| --- | --- |

—

La N879 jusque son intersection avec la N897 au niveau de Marbehan,

| — | La N897 jusque son intersection avec la E25 - E411, |
| --- | --- |

—

La N897 jusque son intersection avec la E25 - E411,

| — | La E25 - E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25 - E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France,

| — | The border with France. |
| --- | --- |

—

The border with France.

2.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Tjeckien

Följande områden i Tjeckien:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- |

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

4.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

5.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

6.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

7.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

8.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim,

| gmina Gołdap, Dubeninki i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Gołdap, Dubeninki i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lubomino, Orneta, część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od południowo - zachodniej granicy gminy do południowo - zachodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na północ od granic miasta Lidzbark Warmiński oraz linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino, Orneta, część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od południowo - zachodniej granicy gminy do południowo - zachodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na północ od granic miasta Lidzbark Warmiński oraz linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn i część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn i część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim,

| gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim,

| część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gmina Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gmina Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim.

9.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud.

| — | Județul Botoșani. |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani.

DEL III

1.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija,

3.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim.

4.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Partea din județu Arges cu următoarele comune:






  — | Comuna Bârla, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județu Arges cu următoarele comune:

—

Comuna Bârla,

| — | Comuna Miroși, |
| --- | --- |

—

Comuna Miroși,

| — | Comuna Popești, |
| --- | --- |

—

Comuna Popești,

| — | Comuna Ștefan cel Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Ștefan cel Mare,

| — | Comuna Slobozia, |
| --- | --- |

—

Comuna Slobozia,

| — | Comuna Mozăceni, |
| --- | --- |

—

Comuna Mozăceni,

| — | Comuna Negrași, |
| --- | --- |

—

Comuna Negrași,

| — | Comuna Izvoru, |
| --- | --- |

—

Comuna Izvoru,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Căldăraru, |
| --- | --- |

—

Comuna Căldăraru,

| — | Comuna Ungheni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ungheni,

| — | Comuna Hârsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Hârsești,

| — | Comuna Stolnici, |
| --- | --- |

—

Comuna Stolnici,

| — | Comuna Vulpești, |
| --- | --- |

—

Comuna Vulpești,

| — | Comuna Rociu, |
| --- | --- |

—

Comuna Rociu,

| — | Comuna Lunca Corbului, |
| --- | --- |

—

Comuna Lunca Corbului,

| — | Comuna Costești, |
| --- | --- |

—

Comuna Costești,

| — | Comuna Mărăsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Mărăsești,

| — | Comuna Poiana Lacului, |
| --- | --- |

—

Comuna Poiana Lacului,

| — | Comuna Vedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Vedea,

| — | Comuna Uda, |
| --- | --- |

—

Comuna Uda,

| — | Comuna Cuca, |
| --- | --- |

—

Comuna Cuca,

| — | Comuna Morărești, |
| --- | --- |

—

Comuna Morărești,

| — | Comuna Cotmeanaâ, |
| --- | --- |

—

Comuna Cotmeanaâ,

| — | Comuna Răchițele de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Răchițele de Jos,

| — | Comuna Drăganu-Olteni, |
| --- | --- |

—

Comuna Drăganu-Olteni,

| — | Comuna Băbana, |
| --- | --- |

—

Comuna Băbana,

| — | Comuna Bascov, |
| --- | --- |

—

Comuna Bascov,

| — | Comuna Moșoaia, |
| --- | --- |

—

Comuna Moșoaia,

| — | Municipiul Pitești, |
| --- | --- |

—

Municipiul Pitești,

| — | Comuna Albota, |
| --- | --- |

—

Comuna Albota,

| — | Comuna Oarja, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarja,

| — | Comuna Bradu, |
| --- | --- |

—

Comuna Bradu,

| — | Comuna Suseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Suseni,

| — | Comuna Căteasca, |
| --- | --- |

—

Comuna Căteasca,

| — | Comuna Rătești, |
| --- | --- |

—

Comuna Rătești,

| — | Comuna Teiu, |
| --- | --- |

—

Comuna Teiu,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș. |
| --- | --- |

—

Județul Timiș.

DEL IV

Italien

Följande områden i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Rättelser

| 1.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 31/108 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 31/108

---

Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2017/2196 av den 24 november 2017 om fastställande av nätföreskrifter för nödsituationer och återuppbyggnad avseende elektricitet

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 312 av den 28 november 2017
  )

Sidan 76, artikel 36.8

I stället för:

”8.   Senast den 18 juni 2019 ska varje systemansvarig för överföringssystem till Entso för el lämna in de data som krävs för att utarbeta och lämna in rapporten i enlighet med punkt 7.”

ska det stå:

”8.   Senast den 18 juni 2020 ska varje systemansvarig för överföringssystem till Entso för el lämna in de data som krävs för att utarbeta och lämna in rapporten i enlighet med punkt 7.”

---

| 1.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 31/108 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 31/108

---

Rättelse till rådets direktiv (EU) 2018/822 av den 25 maj 2018 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 139 av den 5 juni 2018
  )

Sidan 8, artikel 1.2 (beträffande nya artikel 8ab punkt 12)

I stället för:

”12.   Varje medlemsstat ska vidta nödvändiga åtgärder för att ålägga förmedlare och berörda skattebetalare att lämna upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang där det första steget genomfördes mellan den dag då detta direktiv träder i kraft och den dag då det börjar tillämpas. Förmedlare och berörda skattebetalare, beroende på vad som är tillämpligt, ska senast den 31 augusti 2020 lämna upplysningar om dessa rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang.”

ska det stå:

”12.   Varje medlemsstat ska vidta nödvändiga åtgärder för att ålägga förmedlare och berörda skattebetalare att lämna upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang där det första steget genomfördes mellan den 25 juni 2018 och den 30 juni 2020. Förmedlare och berörda skattebetalare, beroende på vad som är tillämpligt, ska senast den 31 augusti 2020 lämna upplysningar om dessa rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang.”

---