# Euroopa Liidu L 88/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 88 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik29. märts 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 88

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik29. märts 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/528, 6. november 2018, Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö kokkuleppe (milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)) liidu nimel sõlmimise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2019/529, 28. märts 2019, millega muudetakse määrust (EL) 2019/124 teatavate kalapüügivõimaluste osas | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/530, 27. märts 2019, millega määratakse taimekahjustajate Euroopa Liidu referentlaborid putukate ja lestade, ümarusside, bakterite, seente ja munasseente ning viiruste, viroidide ja fütoplasmade jaoks | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/531, 27. märts 2019, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 23 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/532, 28. märts 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2378 aruantavate piiriüleste skeemide kohta sätestatud kohustusliku automaatse teabevahetuse tüüpvormide, sealhulgas keelelise korralduse osas | 25 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/533, 28. märts 2019, ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2020, 2021 ja 2022, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (
  1
  ) | 28 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2019/534, 26. märts 2019 5G-võrkude küberturvalisus | 42 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/528, 6. november 2018, Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö kokkuleppe (milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)) liidu nimel sõlmimise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2019/529, 28. märts 2019, millega muudetakse määrust (EL) 2019/124 teatavate kalapüügivõimaluste osas

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/530, 27. märts 2019, millega määratakse taimekahjustajate Euroopa Liidu referentlaborid putukate ja lestade, ümarusside, bakterite, seente ja munasseente ning viiruste, viroidide ja fütoplasmade jaoks

19

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/531, 27. märts 2019, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

23

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/532, 28. märts 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2378 aruantavate piiriüleste skeemide kohta sätestatud kohustusliku automaatse teabevahetuse tüüpvormide, sealhulgas keelelise korralduse osas

25

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/533, 28. märts 2019, ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2020, 2021 ja 2022, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (
  1
  )

1

28

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2019/534, 26. märts 2019 5G-võrkude küberturvalisus

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 29.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 88/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/528,

6. november 2018,

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö kokkuleppe (milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)) liidu nimel sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 186 koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses (EL) 2017/1324 (2) on sätestatud liidu osalemine mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses (EL) 2017/1324 (2) on sätestatud liidu osalemine mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA).

| (2) | Maroko Kuningriik (edaspidi „Maroko“) on väljendanud soovi ühineda PRIMAga osaleva riigina ning võrdsel alusel PRIMAs osalevate liikmesriikide ja kolmandate riikidega, kes on assotsieerunud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020. |
| --- | --- |

(2)

Maroko Kuningriik (edaspidi „Maroko“) on väljendanud soovi ühineda PRIMAga osaleva riigina ning võrdsel alusel PRIMAs osalevate liikmesriikide ja kolmandate riikidega, kes on assotsieerunud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020.

| (3) | Otsuse (EL) 2017/1324 artikli 1 lõike 2 kohaselt saab Maroko PRIMAs osalevaks riigiks, kui ta sõlmib liiduga teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitleva rahvusvahelise kokkuleppe, milles sätestatakse Maroko PRIMAs osalemise tingimused. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse (EL) 2017/1324 artikli 1 lõike 2 kohaselt saab Maroko PRIMAs osalevaks riigiks, kui ta sõlmib liiduga teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitleva rahvusvahelise kokkuleppe, milles sätestatakse Maroko PRIMAs osalemise tingimused.

| (4) | Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2018/639 (3) kirjutati 10. aprillil 2018 alla Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö kokkulepe, milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) (edaspidi „kokkulepe“), eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2018/639 (3) kirjutati 10. aprillil 2018 alla Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö kokkulepe, milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) (edaspidi „kokkulepe“), eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

| (5) | Kokkulepe tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(5)

Kokkulepe tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö kokkulepe, milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), kiidetakse liidu nimel heaks (4).

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel kokkuleppe artikli 5 lõikes 2 sätestatud teate (5).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 6. november 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

H. LÖGER

---

(1)  
  2. oktoobri 2018. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) (ELT L 185, 18.7.2017, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 19. märtsi 2018. aasta otsus (EL) 2018/639 Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö kokkuleppe, milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 106, 26.4.2018, lk 1).

3

(4)  Kokkuleppe tekst on avaldatud ELTs L 106, 26.4.2018, lk 3 koos allkirjastamise otsusega.

4

(5)  Nõukogu peasekretariaat avaldab kokkuleppe jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

5

Euroopa Liidu Teatajas

---

MÄÄRUSED

| 29.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 88/3

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/529,

28. märts 2019,

millega muudetakse määrust (EL) 2019/124 teatavate kalapüügivõimaluste osas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2019/124 (1) määratakse 2019. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade puhul teatavates vetes väljaspool liitu. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2019/124 (1) määratakse 2019. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade puhul teatavates vetes väljaspool liitu.

| (2) | Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) jättis 2018. aastal peetud aastakoosolekul jõusse mõõkkala ja troopikatuuni kaitsemeetmed. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(2)

Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) jättis 2018. aastal peetud aastakoosolekul jõusse mõõkkala ja troopikatuuni kaitsemeetmed. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

| (3) | Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon (SPRFMO) võttis oma 2019. aastal peetud aastakoosolekul vastu tšiili stauriidi (Trachurus murphyi) püügi uued piirnormid ja kiitis heaks kihvkalade (Dissostichus spp.) uurimusliku kalapüügi. Kohaldatavad meetmed tuleks üle võtta liidu õigusesse. |
| --- | --- |

(3)

Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon (SPRFMO) võttis oma 2019. aastal peetud aastakoosolekul vastu tšiili stauriidi (Trachurus murphyi) püügi uued piirnormid ja kiitis heaks kihvkalade (Dissostichus spp.) uurimusliku kalapüügi. Kohaldatavad meetmed tuleks üle võtta liidu õigusesse.

| (4) | Määruses (EL) 2019/124 on sätestatud, et Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) 2a ja 3a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas on tobia lubatud kogupüük (TAC) null. Tobias on lühikese elueaga liik ja asjaomane teaduslik nõuanne tehakse kättesaadavaks veebruari teisel poolel, samal ajal kui püügitegevus algab aprillis. |
| --- | --- |

(4)

Määruses (EL) 2019/124 on sätestatud, et Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) 2a ja 3a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas on tobia lubatud kogupüük (TAC) null. Tobias on lühikese elueaga liik ja asjaomane teaduslik nõuanne tehakse kättesaadavaks veebruari teisel poolel, samal ajal kui püügitegevus algab aprillis.

| (5) | Vaja oleks muuta tobia püügi piirnorme ICESi 2a ja 3a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas vastavalt ICESi viimasele teaduslikule nõuandele, mis esitati 22. veebruaril 2019 maksimaalse jätkusuutliku saagikuse lähenemisviisi kohta ja teatavate majandamispiirkondade puhul ettevaatusprintsiibil põhineva lähenemisviisi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Vaja oleks muuta tobia püügi piirnorme ICESi 2a ja 3a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas vastavalt ICESi viimasele teaduslikule nõuandele, mis esitati 22. veebruaril 2019 maksimaalse jätkusuutliku saagikuse lähenemisviisi kohta ja teatavate majandamispiirkondade puhul ettevaatusprintsiibil põhineva lähenemisviisi kohta.

| (6) | Liidu kalalaevadele Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kehtivad püügikoormuse piirangud põhinevad teabel, mis on liikmesriikide poolt komisjonile esitatud hariliku tuuni püügikavades, püügivõimsuse haldamise kavades ja kalakasvanduse majandamise kavades. Nendest püügikoormuse piirangutest teatatakse liidu kava kaudu, mille ICCAT kiitis heaks 4.-5. märtsil 2019 toimunud 2. vaekogu istungitevahelisel koosolekul. Need tuleks kehtestada kalapüügivõimaluste raames. |
| --- | --- |

(6)

Liidu kalalaevadele Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kehtivad püügikoormuse piirangud põhinevad teabel, mis on liikmesriikide poolt komisjonile esitatud hariliku tuuni püügikavades, püügivõimsuse haldamise kavades ja kalakasvanduse majandamise kavades. Nendest püügikoormuse piirangutest teatatakse liidu kava kaudu, mille ICCAT kiitis heaks 4.-5. märtsil 2019 toimunud 2. vaekogu istungitevahelisel koosolekul. Need tuleks kehtestada kalapüügivõimaluste raames.

| (7) | Määrust (EL) 2019/124 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Määrust (EL) 2019/124 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (8) | Määruses (EL) 2019/124 sätestatud püügi piirnorme kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019. Käesoleva määrusega kehtestatud sätteid, mis käsitlevad püügi piirnorme, tuleks seetõttu samuti kohaldada alates kõnealusest kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomased kalapüügivõimalused ei ole veel ammendatud, |
| --- | --- |

(8)

Määruses (EL) 2019/124 sätestatud püügi piirnorme kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019. Käesoleva määrusega kehtestatud sätteid, mis käsitlevad püügi piirnorme, tuleks seetõttu samuti kohaldada alates kõnealusest kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomased kalapüügivõimalused ei ole veel ammendatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) 2019/124 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 27 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Lõikes 1 osutatud liikmesriigid kehtestavad 2019. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi liike püüdvate laevade kogumahutavuse taseme piirmäärana liidu kogutaseme, st 36 102 GT.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 27 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõikes 1 osutatud liikmesriigid kehtestavad 2019. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi liike püüdvate laevade kogumahutavuse taseme piirmäärana liidu kogutaseme, st 36 102 GT.“

| 2) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 28a
  Uurimuslik kalapüük

  1.   Liikmesriigid võivad 2019. aastal osaleda kihvkalade (Dissostichus spp.) õngejadaga uurimuslikus kalapüügis SPRFMO konventsiooni alal üksnes siis, kui SPRFMO on kinnitanud nende vastava püügi taotluse koos kalapüügi tegevuskavaga ja võetud kohustusega rakendada andmekogumiskava.


  2.   Kala püütakse üksnes IJ lisas täpsustatud uurimisüksustes. Kalapüük on keelatud 750 meetri sügavusjoonest kõrgemal ja 2 000 meetri sügavusjoonest madalamal.


  3.   Lubatud kogupüük määratakse kindlaks IJ lisas. Kala püütakse ühe, maksimaalselt 21 järjestikkuse päeva pikkuse püügireisi jooksul, kusjuures ühe loomuse kohta on maksimaalselt 5 000 õngekonksu ja ühe uurimisüksuse kohta on maksimaalselt 20 loomust. Püük tuleb lõpetada TACi ammendumisel või kui 100 loomust on vette lastud ja pardalehiivatud, olenevalt sellest, kumb juhtub varem.“ |
| --- | --- |

2)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 28a

Uurimuslik kalapüük

1.   Liikmesriigid võivad 2019. aastal osaleda kihvkalade (Dissostichus spp.) õngejadaga uurimuslikus kalapüügis SPRFMO konventsiooni alal üksnes siis, kui SPRFMO on kinnitanud nende vastava püügi taotluse koos kalapüügi tegevuskavaga ja võetud kohustusega rakendada andmekogumiskava.

2.   Kala püütakse üksnes IJ lisas täpsustatud uurimisüksustes. Kalapüük on keelatud 750 meetri sügavusjoonest kõrgemal ja 2 000 meetri sügavusjoonest madalamal.

3.   Lubatud kogupüük määratakse kindlaks IJ lisas. Kala püütakse ühe, maksimaalselt 21 järjestikkuse päeva pikkuse püügireisi jooksul, kusjuures ühe loomuse kohta on maksimaalselt 5 000 õngekonksu ja ühe uurimisüksuse kohta on maksimaalselt 20 loomust. Püük tuleb lõpetada TACi ammendumisel või kui 100 loomust on vette lastud ja pardalehiivatud, olenevalt sellest, kumb juhtub varem.“

| 3) | Määruse (EL) 2019/124 IA, IB, IH, IJ, III, IV, VII ja VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

3)

Määruse (EL) 2019/124 IA, IB, IH, IJ, III, IV, VII ja VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. märts 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

G. CIAMBA

---

(1)  Nõukogu 30. jaanuari 2019. aasta määrus (EL) 2019/124, millega määratakse 2019. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 29, 31.1.2019, lk 1).

1

---

LISA

1)

| a) | tobia püügi võimalusi ja seotud kaaspüüki ICESi 2a ja 3a rajooni liidu vetes ning ICESi 4. alapiirkonnas käsitlev tabel asendatakse järgmisega:












  „Liik: | tobiad ja seotud kaaspüük

  Ammodytes spp. | Püügipiirkond: | 2a, 3a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | 106 387  (2) | | |
| Ühendkuningriik | 2 325  (2) | | |
| Saksamaa | 162 (2) | | |
| Rootsi | 3 906  (2) | | |
| Liit | 112 780 | | |
| TAC | 112 780 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Eritingimus:

  eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IIC lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades:





















  Püügipiirkond | : | tobiavarude majandamispiirkonna liidu veed |

a)

tobia püügi võimalusi ja seotud kaaspüüki ICESi 2a ja 3a rajooni liidu vetes ning ICESi 4. alapiirkonnas käsitlev tabel asendatakse järgmisega:

„Liik:

tobiad ja seotud kaaspüük

Ammodytes spp.

Püügipiirkond:

2a, 3a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (1)

Taani

106 387  (2)

Ühendkuningriik

2 325  (2)

Saksamaa

162 (2)

Rootsi

3 906  (2)

Liit

112 780

TAC

112 780

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Eritingimus:

eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IIC lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades:

Püügipiirkond

:

tobiavarude majandamispiirkonna liidu veed

1r

2r ()

3r

4 ()

5r

6

7r

(SAN/234_1R)

(SAN/234_2R)

(SAN/234_3R)

(SAN/234_4)

(SAN/234_5R)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7R)

Taani

86 704

4 717

10 084

4 717

0

165

0

Ühendkuningriik

1 895

103

220

103

0

4

0

Saksamaa

133

7

15

7

0

0

0

Rootsi

3 184

173

370

173

0

6

0

Liit

91 916

5 000

10 689

5 000

0

175

0

Kokku

91 916

5 000

10 689

5 000

0

175

0

()  Majandamispiirkondades 2r ja 4 võib TACi püüda üksnes kontroll-TACina ning sellega seoses tuleb kasutada püügi proovivõtuprotokolli.“;

| b) | tabel, milles on põhjaputassuu püügivõimalused 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8a, 8b, 8d, 8e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes, asendatakse järgmisega:









  „Liik: | põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou | Püügipiirkond: | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8a, 8b, 8d, 8e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | 48 813  (4) | | |
| Saksamaa | 18 979  (4) | | |
| Hispaania | 41 383  (4)
   (5) | | |
| Prantsusmaa | 33 970  (4) | | |
| Iirimaa | 37 800  (4) | | |
| Madalmaad | 59 522  (4) | | |
| Portugal | 3 844  (4)
   (5) | | |
| Rootsi | 12 075  (4) | | |
| Ühendkuningriik | 63 341  (4) | | |
| Liit | 319 727  (4)
   (6) | | |
| Norra | 99 900 | | |
| Fääri saared | 10 000 | | |
| TAC | Ei kohaldata | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. |

b)

tabel, milles on põhjaputassuu püügivõimalused 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8a, 8b, 8d, 8e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes, asendatakse järgmisega:

„Liik:

põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

Püügipiirkond:

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8a, 8b, 8d, 8e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(WHB/1X14)

Taani

48 813  (4)

Saksamaa

18 979  (4)

Hispaania

41 383  (4)
   (5)

Prantsusmaa

33 970  (4)

Iirimaa

37 800  (4)

Madalmaad

59 522  (4)

Portugal

3 844  (4)
   (5)

Rootsi

12 075  (4)

Ühendkuningriik

63 341  (4)

Liit

319 727  (4)
   (6)

Norra

99 900

Fääri saared

10 000

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

| c) | tabel, milles on hariliku molva püügivõimalused 4. püügipiirkonna liidu vetes, asendatakse järgmisega:









  „Liik: | harilik molva

  Molva molva | Püügipiirkond: | 4. püügipiirkonna liidu veed
  (LIN/04-C.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 26 (7) | | |
| Taani | 404 (7) | | |
| Saksamaa | 250 (7) | | |
| Prantsusmaa | 225 | | |
| Madalmaad | 9 | | |
| Rootsi | 17 (7) | | |
| Ühendkuningriik | 3 104  (7) | | |
| Liit | 4 035 | | |
| TAC | 4 035 | | Ennetuslik TAC |

c)

tabel, milles on hariliku molva püügivõimalused 4. püügipiirkonna liidu vetes, asendatakse järgmisega:

„Liik:

harilik molva

Molva molva

Püügipiirkond:

4. püügipiirkonna liidu veed

(LIN/04-C.)

Belgia

26 (7)

Taani

404 (7)

Saksamaa

250 (7)

Prantsusmaa

225

Madalmaad

9

Rootsi

17 (7)

Ühendkuningriik

3 104  (7)

Liit

4 035

TAC

4 035

| d) | liide asendatakse järgmisega:


  „Liide
  Artikli 8 lõikes 4 osutatud lubatud kogupüügid on järgmised:





  Belgia: harilik merikeel 7a püügipiirkonnas; harilik merikeel 7f ja 7g püügipiirkonnas; harilik merikeel 7e püügipiirkonnas; harilik merikeel 8a ja 8b püügipiirkonnas; megrimid 7. püügipiirkonnas; kilttursk 7b–k, 8., 9. ja 10 püügipiirkonnas; CECAFi 34.1.1. püügipiirkonna liidu vetes; norra salehomaar 7. püügipiirkonnas; atlandi tursk 7a püügipiirkonnas; atlandi merilest 7f ja 7g püügipiirkonnas; atlandi merilest 7h, 7j ja 7k püügipiirkonnas; railased 6a, 6b, 7a–c ja 7e–k püügipiirkonna liidu vetes. |
| --- | --- |

d)

liide asendatakse järgmisega:

„Liide

Artikli 8 lõikes 4 osutatud lubatud kogupüügid on järgmised:

Belgia: harilik merikeel 7a püügipiirkonnas; harilik merikeel 7f ja 7g püügipiirkonnas; harilik merikeel 7e püügipiirkonnas; harilik merikeel 8a ja 8b püügipiirkonnas; megrimid 7. püügipiirkonnas; kilttursk 7b–k, 8., 9. ja 10 püügipiirkonnas; CECAFi 34.1.1. püügipiirkonna liidu vetes; norra salehomaar 7. püügipiirkonnas; atlandi tursk 7a püügipiirkonnas; atlandi merilest 7f ja 7g püügipiirkonnas; atlandi merilest 7h, 7j ja 7k püügipiirkonnas; railased 6a, 6b, 7a–c ja 7e–k püügipiirkonna liidu vetes.

| Prantsusmaa: harilik makrell 3a ja 4. püügipiirkonnas; 2a, 3b, 3c püügipiirkonna liidu vetes ning alarajoonides 22–32; atlandi heeringas 4. ja 7d püügipiirkonnas ning 2a püügipiirkonna liidu vetes; stauriid 4b, 4c ja 7d püügipiirkonna liidu vetes; merlang 7b–k püügipiirkonnas; kilttursk 7b–k, 8., 9. ja 10. püügipiirkonnas; CECAFi 34.1.1. püügipiirkonna liidu vetes; harilik merikeel 7f ja 7g püügipiirkonnas; merlang 8. püügipiirkonnas; besuugo 6., 7. ja 8. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; hirvkala 6., 7. ja 8. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; harilik makrell 6., 7., 8a, 8b, 8d ja 8e püügipiirkonnas; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; 2a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes; railased 6a, 6b, 7a–c ja 7e–k püügipiirkonna liidu vetes; railased 7d püügipiirkonna liidu vetes; railased 8. ja 9. püügipiirkonna liidu vetes; musterrai 7d ja 7e püügipiirkonna liidu vetes. |
| --- |

Prantsusmaa: harilik makrell 3a ja 4. püügipiirkonnas; 2a, 3b, 3c püügipiirkonna liidu vetes ning alarajoonides 22–32; atlandi heeringas 4. ja 7d püügipiirkonnas ning 2a püügipiirkonna liidu vetes; stauriid 4b, 4c ja 7d püügipiirkonna liidu vetes; merlang 7b–k püügipiirkonnas; kilttursk 7b–k, 8., 9. ja 10. püügipiirkonnas; CECAFi 34.1.1. püügipiirkonna liidu vetes; harilik merikeel 7f ja 7g püügipiirkonnas; merlang 8. püügipiirkonnas; besuugo 6., 7. ja 8. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; hirvkala 6., 7. ja 8. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; harilik makrell 6., 7., 8a, 8b, 8d ja 8e püügipiirkonnas; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; 2a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes; railased 6a, 6b, 7a–c ja 7e–k püügipiirkonna liidu vetes; railased 7d püügipiirkonna liidu vetes; railased 8. ja 9. püügipiirkonna liidu vetes; musterrai 7d ja 7e püügipiirkonna liidu vetes.

| Iirimaa: euroopa merikurat 6. püügipiirkonnas; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes; euroopa merikurat 7. püügipiirkonnas; norra salehomaar ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalses üksuses 16. |
| --- |

Iirimaa: euroopa merikurat 6. püügipiirkonnas; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes; euroopa merikurat 7. püügipiirkonnas; norra salehomaar ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalses üksuses 16.

| Ühendkuningriik: vahetusena tursa ja merlangi vastu Šotimaast läänes asuvates vetes: atlandi tursk 6b püügipiirkonnas; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes lääne pool 12°00′ W ning 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; merlang 6. püügipiirkonnas; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes; ning vahetusena Keldi mere tursa, Iiri mere merlangi ning 7h, 7j ja 7k püügipiirkonna atlandi merilesta vastu: atlandi tursk 7b, 7c, 7e–k, 8., 9. ja 10. püügipiirkonnas; liidu vetes; kilttursk 7b–k, 8., 9. ja 10. püügipiirkonnas; CECAFi 34.1.1. püügipiirkonna liidu vetes; harilik merikeel 7h, 7j ja 7k püügipiirkonnas; harilik merikeel 7e püügipiirkonnas; atlandi merilest 7h, 7j ja 7k püügipiirkonnas. |
| --- |

Ühendkuningriik: vahetusena tursa ja merlangi vastu Šotimaast läänes asuvates vetes: atlandi tursk 6b püügipiirkonnas; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes lääne pool 12°00′ W ning 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; merlang 6. püügipiirkonnas; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes; ning vahetusena Keldi mere tursa, Iiri mere merlangi ning 7h, 7j ja 7k püügipiirkonna atlandi merilesta vastu: atlandi tursk 7b, 7c, 7e–k, 8., 9. ja 10. püügipiirkonnas; liidu vetes; kilttursk 7b–k, 8., 9. ja 10. püügipiirkonnas; CECAFi 34.1.1. püügipiirkonna liidu vetes; harilik merikeel 7h, 7j ja 7k püügipiirkonnas; harilik merikeel 7e püügipiirkonnas; atlandi merilest 7h, 7j ja 7k püügipiirkonnas.

2)

| a) | tabel, milles on heeringa püügivõimalused 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelistes vetes, asendatakse järgmisega:






  „Liik: | heeringas

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed
  (HER/1/2-) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 13 (8) | | |
| Taani | 13 129  (8) | | |
| Saksamaa | 2 299  (8) | | |
| Hispaania | 43 (8) | | |
| Prantsusmaa | 566 (8) | | |
| Iirimaa | 3 399  (8) | | |
| Madalmaad | 4 698  (8) | | |
| Poola | 664 (8) | | |
| Portugal | 43 (8) | | |
| Soome | 203 (8) | | |
| Rootsi | 4 865  (8) | | |
| Ühendkuningriik | 8 393  (8) | | |
| Liit | 38 315  (8) | | |
| Fääri saared | 4 500  (9)
   (10) | | |
| Norra | 34 484  (9)
   (11) | | |
| TAC | 588 562 | | Analüütiline TAC |
| Eritingimus:

  eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: | Norra vetes põhja pool 62° N ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (HER/*2AJMN) |
| | 34 484 |
| | 2., 5b põhja pool 62° N (Fääri saarte veed) (HER/*25B-F) |
| Belgia | 2 |
| Taani | 1 541 |
| Saksamaa | 270 |
| Hispaania | 5 |
| Prantsusmaa | 67 |
| Iirimaa | 399 |
| Madalmaad | 552 |
| Poola | 78 |
| Portugal | 5 |
| Soome | 24 |
| Rootsi | 571 |
| Ühendkuningriik | 986“; |

a)

tabel, milles on heeringa püügivõimalused 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelistes vetes, asendatakse järgmisega:

„Liik:

heeringas

Clupea harengus

Püügipiirkond:

1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

(HER/1/2-)

Belgia

13 (8)

Taani

13 129  (8)

Saksamaa

2 299  (8)

Hispaania

43 (8)

Prantsusmaa

566 (8)

Iirimaa

3 399  (8)

Madalmaad

4 698  (8)

Poola

664 (8)

Portugal

43 (8)

Soome

203 (8)

Rootsi

4 865  (8)

Ühendkuningriik

8 393  (8)

Liit

38 315  (8)

Fääri saared

4 500  (9)
   (10)

Norra

34 484  (9)
   (11)

TAC

588 562

Eritingimus:

Eritingimus:

eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

Norra vetes põhja pool 62° N ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (HER/*2AJMN)

34 484

2., 5b põhja pool 62° N (Fääri saarte veed) (HER/*25B-F)

Belgia

2

Taani

1 541

Saksamaa

270

Hispaania

5

Prantsusmaa

67

Iirimaa

399

Madalmaad

552

Poola

78

Portugal

5

Soome

24

Rootsi

571

Ühendkuningriik

986“;

| b) | tabel, milles on tursa püügivõimalused NAFO 1F püügipiirkonna Gröönimaa vetes ning 5., 12. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa vetes, asendatakse järgmisega:









  „Liik: | tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | NAFO 1F piirkonna Gröönimaa veed ning 5., 12. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed
  (COD/N1GL14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 1 636  (12) | | |
| Ühendkuningriik | 364 (12) | | |
| Liit | 2 000  (12) | | |
| TAC | Ei kohaldata | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |

b)

tabel, milles on tursa püügivõimalused NAFO 1F püügipiirkonna Gröönimaa vetes ning 5., 12. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa vetes, asendatakse järgmisega:

„Liik:

Liik:

tursk

Gadus morhua

Gadus morhua

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

NAFO 1F piirkonna Gröönimaa veed ning 5., 12. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed

(COD/N1GL14)

Saksamaa

1 636  (12)

12

Ühendkuningriik

364 (12)

12

Liit

2 000  (12)

12

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

| c) | tabel, milles on meriahvenate (pelaagilised) püügivõimalused NAFO 1F püügipiirkonna Gröönimaa vetes ning 5., 12. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa vetes, asendatakse järgmisega:









  „Liik: | meriahvenad (pelaagilised)

  Sebastes spp. | Püügipiirkond: | NAFO 1F piirkonna Gröönimaa veed ning 5., 12. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed
  (RED/N1G14P) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 765 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Prantsusmaa | 4 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Ühendkuningriik | 5 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Liit | 774 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Norra | 561 (13)
   (14) | | |
| Fääri saared | 0 (13)
   (14)
   (16) | | |
| TAC | Ei kohaldata | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |

c)

tabel, milles on meriahvenate (pelaagilised) püügivõimalused NAFO 1F püügipiirkonna Gröönimaa vetes ning 5., 12. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa vetes, asendatakse järgmisega:

„Liik:

Liik:

meriahvenad (pelaagilised)

Sebastes spp.

Sebastes

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

NAFO 1F piirkonna Gröönimaa veed ning 5., 12. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed

(RED/N1G14P)

Saksamaa

765 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Prantsusmaa

4 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Ühendkuningriik

5 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Liit

774 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Norra

561 (13)
   (14)

13

14

Fääri saared

0 (13)
   (14)
   (16)

13

14

16

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

3)

„IH LISA

WCPFC KONVENTSIOONI ALA

| Liik: | mõõkkala

  Xiphias gladius | Püügipiirkond: | WCPFC konventsiooni ala lõuna pool 20° lõunalaiust
  (SWO/F7120S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | 3 170,36 | | |
| TAC | Ei kohaldata | | Ennetuslik TAC |

Liik:

mõõkkala

Xiphias gladius

Püügipiirkond:

WCPFC konventsiooni ala lõuna pool 20° lõunalaiust

(SWO/F7120S)

Liit

3 170,36

TAC

Ei kohaldata

4)

„IJ LISA

SPRFMO KONVENTSIOONI ALA

| Liik: | tšiili stauriid

  Trachurus murphyi | Püügipiirkond: | SPRFMO konventsiooni ala
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 9 079,65 | | |
| Madalmaad | 9 841,41 | | |
| Leedu | 6 317,86 | | |
| Poola | 10 863,08 | | |
| Liit | 36 102 | | |
| TAC | Ei kohaldata | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |

Liik:

tšiili stauriid

Trachurus murphyi

Püügipiirkond:

SPRFMO konventsiooni ala

(CJM/SPRFMO)

Saksamaa

9 079,65

Madalmaad

9 841,41

Leedu

6 317,86

Poola

10 863,08

Liit

36 102

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

| Liik: | kihvkalad

  Dissostichus spp. | Püügipiirkond: | SPRFMO konventsiooni ala
  (TOP/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 45 (17) | | Ennetuslik TAC |

Liik:

kihvkalad

Dissostichus spp.

Püügipiirkond:

SPRFMO konventsiooni ala

(TOP/SPRFMO)

TAC

45 (17)

5)

„III LISA

KOLMANDA RIIGI VETES KALA PÜÜDVATE LIIDU KALALAEVADE KALAPÜÜGILUBADE MAKSIMAALNE ARV

| Püügipiirkond | Püügiliik | Kalapüügilubade arv | Kalapüügilubade jaotamine liikmesriikide vahel | Korraga kohal viibivate laevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkond | Heeringas, põhja pool 62°00′ N | 77 | DK | 25 | 57 |
| DE | 5 |
| FR | 1 |
| IE | 8 |
| NL | 9 |
| PL | 1 |
| SV | 10 |
| UK | 18 |
| Põhjalähedased liigid, põhja pool 62°00′ N | 80 | DE | 16 | 50 |
| IE | 1 |
| ES | 20 |
| FR | 18 |
| PT | 9 |
| UK | 14 |
| Jaotamata | 2 |
| Harilik makrell (18) | Ei kohaldata | Ei kohaldata | 70 |
| Töönduslikud liigid, lõuna pool 62°00′ N | 480 | DK | 450 | 150 |
| UK | 30 |
| Fääri saarte veed | Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkonnas, mis asub Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusel | 26 | BE | 0 | 13 |
| DE | 4 |
| FR | 4 |
| UK | 18 |
| Tursa ja kilttursa sihtpüük võrguga, mille väikseim võrgusilma suurus on 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62°28′ N ja ida pool 6°30′ W | 8 (19) | Ei kohaldata | 4 |
| Traalpüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoonest. 1. märtsist kuni 31. maini ning 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini võivad kõnealused laevad kala püüda piirkondades, mis jäävad 61°20′ N ja 62°00′ N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili vahelisel alal. | 70 | BE | 0 | 26 |
| DE | 10 |
| FR | 40 |
| UK | 20 |
| Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61°30′ N ja lääne pool 9°00′ W ning piirkonnas 7°00′ W ja 9°00′ W vahel, lõuna pool 60°30′ N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60°30′ N, 7°00′ W ning 60°00′ N, 6°00′ W vahel kulgevat joont. | 70 | DE (20) | 8 | 20 (21) |
| FR (20) | 12 |
| Põhjaatlandi süsika sihtpüük traalnoodaga, mille väikseim võrgusilma suurus on 120 mm ning mille puhul on võimalus kasutada noodapära ümber rõngaspinesid. | 70 | Ei kohaldata | 22 (21) |
| Põhjaputassuu püük. Püügilubadega laevade koguarvu võib suurendada nelja laeva võrra, mis moodustavad paarid, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega „põhjaputassuu põhiline püügipiirkond“. | 34 | DE | 2 | 20 |
| DK | 5 |
| FR | 4 |
| NL | 6 |
| UK | 7 |
| SE | 1 |
| ES | 4 |
| IE | 4 |
| PT | 1 |
| Õngepüük | 10 | UK | 10 | 6 |
| Harilik makrell | 20 | DK | 2 | 12 |
| BE | 1 |
| DE | 2 |
| FR | 2 |
| IE | 3 |
| NL | 2 |
| SE | 2 |
| UK | 6 |
| Heeringas, põhja pool 62°00′ N | 20 | DK | 5 | 20 |
| DE | 2 |
| IE | 2 |
| FR | 1 |
| NL | 2 |
| PL | 1 |
| SE | 3 |
| UK | 4 |
| 1, 2b (22) | Atlandi arktikakrabi püük lõkspüünistega | 20 | EE | 1 | Ei kohaldata |
| ES | 1 |
| LV | 11 |
| LT | 4 |
| PL | 3 |

Püügipiirkond

Püügiliik

Kalapüügilubade arv

Kalapüügilubade jaotamine liikmesriikide vahel

Korraga kohal viibivate laevade maksimaalne arv

Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkond

Heeringas, põhja pool 62°00′ N

77

DK

25

57

DE

5

FR

1

IE

8

NL

9

PL

1

SV

10

UK

18

Põhjalähedased liigid, põhja pool 62°00′ N

80

DE

16

50

IE

1

ES

20

FR

18

PT

9

UK

14

Jaotamata

2

Harilik makrell (18)

Ei kohaldata

Ei kohaldata

70

Töönduslikud liigid, lõuna pool 62°00′ N

480

DK

450

150

UK

30

Fääri saarte veed

Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkonnas, mis asub Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusel

26

BE

0

13

DE

4

FR

4

UK

18

Tursa ja kilttursa sihtpüük võrguga, mille väikseim võrgusilma suurus on 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62°28′ N ja ida pool 6°30′ W

8 (19)

Ei kohaldata

4

Traalpüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoonest. 1. märtsist kuni 31. maini ning 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini võivad kõnealused laevad kala püüda piirkondades, mis jäävad 61°20′ N ja 62°00′ N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili vahelisel alal.

70

BE

0

26

DE

10

FR

40

UK

20

Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61°30′ N ja lääne pool 9°00′ W ning piirkonnas 7°00′ W ja 9°00′ W vahel, lõuna pool 60°30′ N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60°30′ N, 7°00′ W ning 60°00′ N, 6°00′ W vahel kulgevat joont.

70

DE (20)

8

20 (21)

FR (20)

12

Põhjaatlandi süsika sihtpüük traalnoodaga, mille väikseim võrgusilma suurus on 120 mm ning mille puhul on võimalus kasutada noodapära ümber rõngaspinesid.

70

Ei kohaldata

22 (21)

Põhjaputassuu püük. Püügilubadega laevade koguarvu võib suurendada nelja laeva võrra, mis moodustavad paarid, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega „põhjaputassuu põhiline püügipiirkond“.

34

DE

2

20

DK

5

FR

4

NL

6

UK

7

SE

1

ES

4

IE

4

PT

1

Õngepüük

10

UK

10

6

Harilik makrell

20

DK

2

12

BE

1

DE

2

FR

2

IE

3

NL

2

SE

2

UK

6

Heeringas, põhja pool 62°00′ N

20

DK

5

20

DE

2

IE

2

FR

1

NL

2

PL

1

SE

3

UK

4

1, 2b (22)

Atlandi arktikakrabi püük lõkspüünistega

20

EE

1

Ei kohaldata

ES

1

LV

11

LT

4

PL

3

6)

„IV LISA

ICCATi KONVENTSIOONI ALA
   (23)

| 1. | Liidu söödaga õngelaevade ja landipüügilaevade maksimaalne arv, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm






  Hispaania | 60 |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 37 |
| Liit | 97 |

1.

Hispaania

60

Prantsusmaa

37

Liit

97

| 2. | Liidu rannalähedase püügi laevade maksimaalne arv, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm






  Hispaania | 364 |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 130 |
| Itaalia | 30 |
| Küpros | 20 (24) |
| Malta | 54 (24) |
| Liit | 598 |

2.

Hispaania

364

Prantsusmaa

130

Itaalia

30

Küpros

20 (24)

Malta

54 (24)

Liit

598

| 3. | Liidu kalalaevade maksimaalne arv, millel on lubatud kasvatamise eesmärgil aktiivselt püüda Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm






  Horvaatia | 16 |
| --- | --- | --- |
| Itaalia | 12 |
| Liit | 28 |

3.

Horvaatia

16

Itaalia

12

Liit

28

| 4. | Liikmesriikide nende kalalaevade arv ja kogumahutavuse (GT) abil väljendatud püügivõimsus, millele võib anda loa Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida

  Tabel A | Kalalaevade arv (25) |
| --- | --- | --- |
| | Küpros (26) | Kreeka (27) | Horvaatia | Itaalia | Prantsusmaa | Hispaania | Malta (28) | Portugal |
| Seinnoodalaevad | 1 | 1 (29) | 16 | 19 | 22 | 6 | 1 | 0 |
| Õngejadalaevad | 23 (30) | 0 | 0 | 35 | 8 | 49 | 61 | 0 |
| Söödaga õngelaevad | 0 | 0 | 0 | 0 | 37 | 69 | 0 | 76 (31) |
| Käsiõngelaevad | 0 | 0 | 12 | 0 | 33 (32) | 1 | 0 | 0 |
| Traalerid | 0 | 0 | 0 | 0 | 57 | 0 | 0 | 0 |
| Väike | 0 | 13 | 0 | 0 | 130 | 599 | 52 | 0 |
| Muud väikesemahulise kalapüügi laevad (33) | 0 | 42 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

4.

Tabel A

Kalalaevade arv (25)

Küpros (26)

Kreeka (27)

Horvaatia

Itaalia

Prantsusmaa

Hispaania

Malta (28)

Portugal

Seinnoodalaevad

1

1 (29)

16

19

22

6

1

0

Õngejadalaevad

23 (30)

0

0

35

8

49

61

0

Söödaga õngelaevad

0

0

0

0

37

69

0

76 (31)

Käsiõngelaevad

0

0

12

0

33 (32)

1

0

0

Traalerid

0

0

0

0

57

0

0

0

Väike

0

13

0

0

130

599

52

0

Muud väikesemahulise kalapüügi laevad (33)

0

42

0

0

0

0

0

0

Tabel B

| | Kogumahutavuse abil väljendatud püügivõimsus |
| --- | --- |
| | Küpros | Horvaatia | Kreeka | Itaalia | Prantsusmaa | Hispaania | Malta |
| Seinnooda-laevad | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem |
| Õngejada-laevad | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem |
| Söödaga õngelaevad | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem |
| Käsiõnge-laevad | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem |
| Traalerid | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem |
| Muud väikesemahulise kalapüügi laevad | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem |

Kogumahutavuse abil väljendatud püügivõimsus

Küpros

Horvaatia

Kreeka

Itaalia

Prantsusmaa

Hispaania

Malta

Seinnooda-laevad

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Õngejada-laevad

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Söödaga õngelaevad

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Käsiõnge-laevad

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Traalerid

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Muud väikesemahulise kalapüügi laevad

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

| 5. | Maksimaalne püüniste arv, millele liikmesriigid on andnud hariliku tuuni püügi loa Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres






  Liikmesriik | Püüniste arv (34) |
| --- | --- | --- |
| Hispaania | 5 |
| Itaalia | 6 |
| Portugal | 3 |

5.

Liikmesriik

Püüniste arv (34)

Hispaania

5

Itaalia

6

Portugal

3

| 6. | Hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus ja kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus, mille iga liikmesriik võib eraldada oma kalakasvandustele Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres

  Tabel A








  Tuunide kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus |
| --- | --- |
| | Kalakasvanduste arv | Tootmisvõimsus (tonnides) |
| Hispaania | 10 | 11 852 |
| Itaalia | 13 | 12 600 |
| Kreeka | 2 | 2 100 |
| Küpros | 3 | 3 000 |
| Horvaatia | 7 | 7 880 |
| Malta | 6 | 12 300 |

6.

Tabel A

Tuunide kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus

Kalakasvanduste arv

Tootmisvõimsus (tonnides)

Hispaania

10

11 852

Itaalia

13

12 600

Kreeka

2

2 100

Küpros

3

3 000

Horvaatia

7

7 880

Malta

6

12 300

Tabel B
   (35)
   (36)

| Kalakasvandusse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus (tonnides) |
| --- |
| Hispaania | 7 000 |
| Itaalia | Tuleb alles kindlaks määrata |
| Kreeka | Tuleb alles kindlaks määrata |
| Küpros | Tuleb alles kindlaks määrata |
| Horvaatia | Tuleb alles kindlaks määrata |
| Malta | 8 766 |
| Portugal | 350 |

Kalakasvandusse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus (tonnides)

Hispaania

7 000

Itaalia

Tuleb alles kindlaks määrata

Kreeka

Tuleb alles kindlaks määrata

Küpros

Tuleb alles kindlaks määrata

Horvaatia

Tuleb alles kindlaks määrata

Malta

8 766

Portugal

350

| 7. | Maksimaalne liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade arv, kellel on kooskõlas määruse (EÜ) nr 520/2007 artikliga 12 lubatud püüda sihtliigina põhjapoolset pikkuim-tuuni, jaotub liikmesriikide vahel järgmiselt:






  Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa | 50 |
| Hispaania | 730 |
| Prantsusmaa | 151 |
| Ühendkuningriik | 12 |
| Portugal | 310 |

7.

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Iirimaa

50

Hispaania

730

Prantsusmaa

151

Ühendkuningriik

12

Portugal

310

| 8. | Liidu vähemalt 20 meetri pikkuste kalalaevade maksimaalne arv, mis püüavad suursilm-tuuni ICCATi konventsiooni alas, on järgmine:







  Liikmesriik | Seinnoodalaevade maksimaalne arv | Õngejadalaevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 23 | 190 |
| Prantsusmaa | 11 | — |
| Portugal | — | 79 |
| Liit | 34 | 269 |

8.

Liikmesriik

Seinnoodalaevade maksimaalne arv

Õngejadalaevade maksimaalne arv

Hispaania

23

190

Prantsusmaa

11

—

Portugal

—

79

Liit

34

269

7)

„VII LISA

WCPFC KONVENTSIOONI ALA

Nende liidu kalalaevade maksimaalne arv, millel on lubatud püüda mõõkkala Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) konventsiooni alast lõuna pool 20° lõunalaiust

| Hispaania | 14 |
| --- | --- |
| Liit | 14 |

Hispaania

14

Liit

14

8)

„VIII LISA

LIIDU VETES KALA PÜÜDVATE KOLMANDATE RIIKIDE KALALAEVADE KALAPÜÜGILUBADEGA SEOTUD KOGUSELISED PIIRANGUD

| Lipuriik | Püügiliik | Kalapüügilubade arv | Korraga kohal viibivate laevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- |
| Norra | Heeringas, põhja pool 62°00′ N | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem |
| Fääri saared | Harilik makrell, 6a (põhja pool 56°30′ N), 2a, 4a (põhja pool 59° N) püügipiirkond
  Stauriid, 4., 6a (põhja pool 56°30′ N), 7e, 7f, 7h püügipiirkond | 20 | 14 |
| Heeringas, põhja pool 62°00′ N | 20 | Kehtestatakse hiljem |
| Heeringas, 3a püügipiirkond | 4 | 4 |
| Tursiku suuremahuline püük, 4. ja 6a (põhja pool 56°30′ N) püügipiirkond (sh põhjaputassuu vältimatu kaaspüük) | 14 | 14 |
| Harilik molva ja meriluts | 20 | 10 |
| Põhjaputassuu, 2., 4a, 5., 6a (põhja pool 56°30′ N), 6b, 7 (lääne pool 12°00′ W) püügipiirkond | 20 | 20 |
| Sinine molva | 16 | 16 |
| Venezuela (37) | Riffahvenad (Prantsuse Guajaana veed) | 45 | 45 |

Lipuriik

Püügiliik

Kalapüügilubade arv

Korraga kohal viibivate laevade maksimaalne arv

Norra

Heeringas, põhja pool 62°00′ N

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Fääri saared

Harilik makrell, 6a (põhja pool 56°30′ N), 2a, 4a (põhja pool 59° N) püügipiirkond

Stauriid, 4., 6a (põhja pool 56°30′ N), 7e, 7f, 7h püügipiirkond

20

14

Heeringas, põhja pool 62°00′ N

20

Kehtestatakse hiljem

Heeringas, 3a püügipiirkond

4

4

Tursiku suuremahuline püük, 4. ja 6a (põhja pool 56°30′ N) püügipiirkond (sh põhjaputassuu vältimatu kaaspüük)

14

14

Harilik molva ja meriluts

20

10

Põhjaputassuu, 2., 4a, 5., 6a (põhja pool 56°30′ N), 6b, 7 (lääne pool 12°00′ W) püügipiirkond

20

20

Sinine molva

16

16

Venezuela (37)

Riffahvenad (Prantsuse Guajaana veed)

45

45

---

(1)  Välja arvatud veed, mis asuvad kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula juures.

1

(2)  Merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük võib moodustada kuni 2 % kvoodist (OT1/*2A3A4). Merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük, mis arvestatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvestatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist.

2

(3)  Majandamispiirkondades 2r ja 4 võib TACi püüda üksnes kontroll-TACina ning sellega seoses tuleb kasutada püügi proovivõtuprotokolli.“;

3

(4)  Eritingimus: liidu kasutatava 22 500 tonni suuruse kogukoguse raames võivad liikmesriigid oma kvoodist Fääri saarte vetes (WHB/*05B-F) püüda järgmise protsendi: 7 %

4

(5)  Seda kvooti võib üle kanda 8c, 9. ja 10. püügipiirkonda; CECAFi 34.1.1 liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada.

5

(6)  Eritingimus: ELi kvootidest 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8a, 8b, 8d, 8e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (WHB/*NZJM1) ning 8c, 9. ja 10. püügipiirkonnas; CECAFi 34.1.1 liidu vetes (WHB/*NZJM2) püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas järgmise koguse: 227 975.“;

6

(7)  Eritingimus: millest kuni 25 %, kuid mitte rohkem kui 75 tonni võib püüda: 3a püügipiirkonna liidu vetes (LIN/*03A-C).“;

7

(8)  Komisjonile saakide kohta aruande esitamisel tuleb teatada ka igas järgnevalt nimetatud piirkonnas püütud kogused: NEAFCi reguleeritav piirkond ja liidu veed.

8

(9)  Võib kalastada liidu vetes põhja pool 62° N.

9

(10)  Arvestatakse Fääri saarte püügi piirnormist maha.

10

(11)  Arvestatakse Norra püügi piirnormidest maha.

11

(12)  Nendele kvootidele, v.a kaaspüük, kehtivad järgmised tingimused:

12

| 1) | püük on keelatud 1. aprillist kuni 31. maini 2019; |
| --- | --- |

1)

püük on keelatud 1. aprillist kuni 31. maini 2019;

| 2) | ELi laevad võivad valida kalapüügi ühes või mõlemas alljärgnevas püügipiirkonnas.






  Aruandluskood | Geograafilised piirid |
| --- | --- | --- |
| COD/GRL1 | Gröönimaa kalapüügipiirkonna osa, mis asub NAFO alapiirkonnas 1F lääne pool 44°00′W ja lõuna pool 60 45' N, NAFO alapiirkonna 1 osa, mis asub lõuna pool paralleelist 60°45′ põhjalaiust (Cape Desolation), ning Gröönimaa kalapüügipiirkonna osa, mis asub ICESi 14b rajoonis ida pool 44°00′ W ja lõuna pool 62 30' N. |
| COD/GRL2 | Gröönimaa kalapüügipiirkonna osa, mis asub ICES 14b rajoonis põhja pool 62°30′ N.“; |

2)

ELi laevad võivad valida kalapüügi ühes või mõlemas alljärgnevas püügipiirkonnas.

Aruandluskood

Geograafilised piirid

COD/GRL1

Gröönimaa kalapüügipiirkonna osa, mis asub NAFO alapiirkonnas 1F lääne pool 44°00′W ja lõuna pool 60 45' N, NAFO alapiirkonna 1 osa, mis asub lõuna pool paralleelist 60°45′ põhjalaiust (Cape Desolation), ning Gröönimaa kalapüügipiirkonna osa, mis asub ICESi 14b rajoonis ida pool 44°00′ W ja lõuna pool 62 30' N.

COD/GRL2

Gröönimaa kalapüügipiirkonna osa, mis asub ICES 14b rajoonis põhja pool 62°30′ N.“;

(13)  Tohib püüda ainult 10. maist kuni 31. detsembrini.

13

(14)  Võib püüda ainult Gröönimaa vetes meriahvenate kaitsealal järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

14

| Punkt | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 1 | 64°45′N | 28°30′W |
| 2 | 62°50′N | 25°45′W |
| 3 | 61°55′N | 26°45′W |
| 4 | 61°00′N | 26°30′W |
| 5 | 59°00′N | 30°00′W |
| 6 | 59°00′N | 34°00′W |
| 7 | 61°30′N | 34°00′W |
| 8 | 62°50′N | 36°00′W |
| 9 | 64°45′N | 28°30′W |

Punkt

Laiuskraad

Pikkuskraad

1

64°45′N

28°30′W

2

62°50′N

25°45′W

3

61°55′N

26°45′W

4

61°00′N

26°30′W

5

59°00′N

30°00′W

6

59°00′N

34°00′W

7

61°30′N

34°00′W

8

62°50′N

36°00′W

9

64°45′N

28°30′W

(15)  Eritingimus: selle kvoodi alusel võib püüda ka eespool osutatud meriahvenate kaitseala rahvusvahelistes vetes (RED/*5-14P).

15

(16)  Võib püüda ainult 5. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa vetes (RED/*514GN).“

16

(17)  Seda TACi kohaldatakse üksnes uurimusliku kalapüügi suhtes. Kala püütakse üksnes järgmistes uurimisüksustes (A-E):

17

| — | uurimisüksus A: ala, mille piirid on 47°15′ lõunalaiust ja 48°15′ lõunalaiust ning 146°30′ idapikkust ja 147°30′ idapikkust |
| --- | --- |

—

uurimisüksus A: ala, mille piirid on 47°15′ lõunalaiust ja 48°15′ lõunalaiust ning 146°30′ idapikkust ja 147°30′ idapikkust

| — | uurimisüksus B: ala, mille piirid on 47°15′ lõunalaiust ja 48°15′ lõunalaiust ning 147°30′ idapikkust ja 148°30′ idapikkust |
| --- | --- |

—

uurimisüksus B: ala, mille piirid on 47°15′ lõunalaiust ja 48°15′ lõunalaiust ning 147°30′ idapikkust ja 148°30′ idapikkust

| — | uurimisüksus C: ala, mille piirid on 47°15′ lõunalaiust ja 48°15′ lõunalaiust ning 148°30′ idapikkust ja 150°00′ idapikkust |
| --- | --- |

—

uurimisüksus C: ala, mille piirid on 47°15′ lõunalaiust ja 48°15′ lõunalaiust ning 148°30′ idapikkust ja 150°00′ idapikkust

| — | uurimisüksus D: ala, mille piirid on 48°15′ lõunalaiust ja 49°15′ lõunalaiust ning 149°00′ idapikkust ja 150°00′ idapikkust |
| --- | --- |

—

uurimisüksus D: ala, mille piirid on 48°15′ lõunalaiust ja 49°15′ lõunalaiust ning 149°00′ idapikkust ja 150°00′ idapikkust

| — | uurimisüksus E: ala, mille piirid on 48°15′ lõunalaiust ja 49°30′ lõunalaiust ning 150°00′ idapikkust ja 151°00′ idapikkust. |
| --- | --- |

—

uurimisüksus E: ala, mille piirid on 48°15′ lõunalaiust ja 49°30′ lõunalaiust ning 150°00′ idapikkust ja 151°00′ idapikkust.

(18)  Ilma et see mõjutaks Rootsile Norra poolt vastavalt väljakujunenud tavale antud täiendavaid litsentse.

18

(19)  Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad igasugust traalpüüki kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkonnas, mis asub Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusel.

19

(20)  Need arvud viitavad korraga kohal viibivate laevade maksimaalsele arvule.

20

(21)  Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad „traalnoodapüüki 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest“.

21

(22)  Teravmägede piirkonnas liidu kasutada olevate kalapüügivõimaluste eraldamine ei piira 1920. aasta Pariisi lepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi.

22

(23)  Punktides 1, 2 ja 3 esitatud arvud võivad väheneda, et liidu rahvusvahelised kohustused oleksid täidetud.

23

(24)  See arv võib suureneda, kui üks seinnoodalaev asendatakse kümne õngejadalaevaga vastavalt käesoleva lisa punktis 4 esitatud tabeli A joonealusele märkusele 4 või joonealusele märkusele 6.

24

(25)  Punkti 4 tabeli A arve võib veel suurendada, tingimusel et liidu rahvusvahelised kohustused on täidetud.

25

(26)  Ühe keskmise suurusega seinnoodalaeva võib asendada kuni kümne õngejadalaevaga või ühe väikese seinnoodalaeva ja kuni kolme õngejadalaevaga.

26

(27)  Ühe keskmise suurusega seinnoodalaeva võib asendada kuni kümne õngejadalaevaga või ühe väikese seinnoodalaeva ja kolme rannalähedase püügi laevaga.

27

(28)  Ühe keskmise suurusega seinnoodalaeva võib asendada kuni kümne õngejadalaevaga.

28

(29)  Seda laeva ei tohi 2019. aastal kasutada.

29

(30)  Mitmeotstarbelised laevad, mis kasutavad erinevaid püügivahendeid.

30

(31)  Söödaga õngelaevad Assooride ja Madeira äärepoolseimates piirkondades

31

(32)  Atlandi ookeanil tegutsevad õngelaevad

32

(33)  Mitmeotstarbelised laevad, mis kasutavad erinevaid püügivahendeid (õngejada, käsiõng, veoõng).

33

(34)  Seda arvu võib veel suurendada, tingimusel et liidu rahvusvahelised kohustused on täidetud.

34

(35)  Portugali kasvatamisvõimsusest kaetakse 500 tonni tabelis A sätestatud liidu kasutamata kasvatamisvõimsusega.

35

(36)  Selle tabeli sisu vaadatakse uuesti läbi, tingimusel et liidu rahvusvahelised kohustused on täidetud. Läbivaadatud tabel ei sisalda määruses (EL) 2018/120 sätestatust väiksemaid arve.

36

(37)  Kõnealuste kalapüügilubade saamiseks tuleb tõendada, et püügiluba taotleva laevaomaniku ja Prantsuse Guajaana departemangus asuva töötlemisettevõtte vahel on olemas kehtiv leping, mis sisaldab kohustust lossida asjaomaselt laevalt kõnealuses departemangus vähemalt 75 % kogu riffahvena saagist töötlemiseks lepingujärgses töötlemisettevõttes. Kõnealuse lepingu peavad kinnitama Prantsuse ametiasutused, kes tagavad, et leping vastab nii lepinguosalise töötlemisettevõtte tegelikule mahule kui ka Guajaana majanduse arenguga seotud eesmärkidele. Lepingu nõuetekohaselt kinnitatud koopia lisatakse püügiloa taotlusele. Kõnealusest kinnitusest keeldumise korral teatavad Prantsuse ametiasutused sellest asjaomasele lepinguosalisele ja komisjonile ning esitavad keeldumise põhjendused.

37

---

| 29.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 88/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 88/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/530,

27. märts 2019,

millega määratakse taimekahjustajate Euroopa Liidu referentlaborid putukate ja lestade, ümarusside, bakterite, seente ja munasseente ning viiruste, viroidide ja fütoplasmade jaoks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (1) eriti selle artikli 93 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/631 (2) asutati taimekahjustajate Euroopa Liidu referentlaborid putukate ja lestade, ümarusside, bakterite, seente ja munasseente ning viiruste, viroidide ja fütoplasmade jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/631 (2) asutati taimekahjustajate Euroopa Liidu referentlaborid putukate ja lestade, ümarusside, bakterite, seente ja munasseente ning viiruste, viroidide ja fütoplasmade jaoks.

| (2) | Pärast nimetatud referentlaborite asutamist viis komisjon läbi avaliku konkursi, et määrata taimekahjustajate ELi referentlaborid putukate ja lestade, ümarusside, bakterite, seente ja munasseente ning viiruste, viroidide ja fütoplasmade jaoks. |
| --- | --- |

(2)

Pärast nimetatud referentlaborite asutamist viis komisjon läbi avaliku konkursi, et määrata taimekahjustajate ELi referentlaborid putukate ja lestade, ümarusside, bakterite, seente ja munasseente ning viiruste, viroidide ja fütoplasmade jaoks.

| (3) | Putukate ja lestade jaoks taimekahjustajate ELi referentlabori määramise konkursile esitas taotluse konsortsium, mida juhib Prantsusmaa Toidu, Keskkonna ja Töö Sanitaarohutuse Amet (ANSES) ning millesse kuulub ka Austria Tervise- ja Toiduohutuse Amet (AGES). |
| --- | --- |

(3)

Putukate ja lestade jaoks taimekahjustajate ELi referentlabori määramise konkursile esitas taotluse konsortsium, mida juhib Prantsusmaa Toidu, Keskkonna ja Töö Sanitaarohutuse Amet (ANSES) ning millesse kuulub ka Austria Tervise- ja Toiduohutuse Amet (AGES).

| (4) | Ümarusside jaoks taimekahjustajate ELi referentlabori määramise konkursile esitas taotluse konsortsium, mida juhib Prantsusmaa Toidu, Keskkonna ja Töö Sanitaarohutuse Amet (ANSES) ning millesse kuulub ka Flandria Põllumajanduse, Kalanduse ja Toidu Uurimisinstituut (ILVO, Belgia). |
| --- | --- |

(4)

Ümarusside jaoks taimekahjustajate ELi referentlabori määramise konkursile esitas taotluse konsortsium, mida juhib Prantsusmaa Toidu, Keskkonna ja Töö Sanitaarohutuse Amet (ANSES) ning millesse kuulub ka Flandria Põllumajanduse, Kalanduse ja Toidu Uurimisinstituut (ILVO, Belgia).

| (5) | Bakterite jaoks taimekahjustajate ELi referentlabori määramise konkursile esitas taotluse konsortsium, mida juhib Madalmaade Toidu ja Tarbekaupade Ohutuse Ameti riiklik taimetervise tugikeskus (NVWA-NRC) ning millesse kuuluvad ka Flandria Põllumajanduse, Kalanduse ja Toidu Uurimisinstituut (ILVO, Belgia), Itaalia Taimekaitse ja Sertifitseerimise Uurimiskeskus (CREA-DC (DIALAB)) ning Sloveenia Riiklik Bioloogiainstituut (NIB). |
| --- | --- |

(5)

Bakterite jaoks taimekahjustajate ELi referentlabori määramise konkursile esitas taotluse konsortsium, mida juhib Madalmaade Toidu ja Tarbekaupade Ohutuse Ameti riiklik taimetervise tugikeskus (NVWA-NRC) ning millesse kuuluvad ka Flandria Põllumajanduse, Kalanduse ja Toidu Uurimisinstituut (ILVO, Belgia), Itaalia Taimekaitse ja Sertifitseerimise Uurimiskeskus (CREA-DC (DIALAB)) ning Sloveenia Riiklik Bioloogiainstituut (NIB).

| (6) | Seente ja munasseente jaoks taimekahjustajate ELi referentlabori määramise konkursile esitas taotluse Prantsusmaa Toidu, Keskkonna ja Töö Sanitaarohutuse Amet (ANSES). |
| --- | --- |

(6)

Seente ja munasseente jaoks taimekahjustajate ELi referentlabori määramise konkursile esitas taotluse Prantsusmaa Toidu, Keskkonna ja Töö Sanitaarohutuse Amet (ANSES).

| (7) | Viiruste, viroidide ja fütoplasmade jaoks taimekahjustajate ELi referentlabori määramise konkursile esitas taotluse konsortsium, mida juhib Madalmaade Toidu ja Tarbekaupade Ohutuse Ameti riiklik taimetervise tugikeskus (NVWA-NRC) ning millesse kuuluvad ka Itaalia Taimekaitse ja Sertifitseerimise Uurimiskeskus (CREA-DC (DIALAB)) ning Sloveenia Riiklik Bioloogiainstituut (NIB). |
| --- | --- |

(7)

Viiruste, viroidide ja fütoplasmade jaoks taimekahjustajate ELi referentlabori määramise konkursile esitas taotluse konsortsium, mida juhib Madalmaade Toidu ja Tarbekaupade Ohutuse Ameti riiklik taimetervise tugikeskus (NVWA-NRC) ning millesse kuuluvad ka Itaalia Taimekaitse ja Sertifitseerimise Uurimiskeskus (CREA-DC (DIALAB)) ning Sloveenia Riiklik Bioloogiainstituut (NIB).

| (8) | Konkursi jaoks ametisse nimetatud hindamis- ja valikukomitee jõudis järeldusele, et kõik nimetatud konsortsiumid ja laborid vastavad määruse (EL) 2017/625 artikli 93 lõikes 3 sätestatud nõuetele ning võiksid vastutada kõnealuse määruse artiklis 94 sätestatud ülesannete täitmise eest. |
| --- | --- |

(8)

Konkursi jaoks ametisse nimetatud hindamis- ja valikukomitee jõudis järeldusele, et kõik nimetatud konsortsiumid ja laborid vastavad määruse (EL) 2017/625 artikli 93 lõikes 3 sätestatud nõuetele ning võiksid vastutada kõnealuse määruse artiklis 94 sätestatud ülesannete täitmise eest.

| (9) | Seepärast tuleks kõnealused neli konsortsiumi ja kõnealune labor määrata taimekahjustajate ELi referentlaboriks vastavalt putukate ja lestade, ümarusside, bakterite, seente ja munasseente või viiruste, viroidide ja fütoplasmade jaoks. Nende tööprogrammid tuleks koostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 652/2014 (3) artikli 36 kohaselt komisjoni vastu võetud asjaomaste tööprogrammide eesmärkide ja prioriteetidega. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks kõnealused neli konsortsiumi ja kõnealune labor määrata taimekahjustajate ELi referentlaboriks vastavalt putukate ja lestade, ümarusside, bakterite, seente ja munasseente või viiruste, viroidide ja fütoplasmade jaoks. Nende tööprogrammid tuleks koostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 652/2014 (3) artikli 36 kohaselt komisjoni vastu võetud asjaomaste tööprogrammide eesmärkide ja prioriteetidega.

| (10) | Kooskõlas määruse (EL) 2017/625 artikli 93 lõike 2 punktiga b ning selle tagamiseks, et analüüsi-, katse- ja diagnostikameetodid ning valideeritud meetodite väljatöötamine ja ametlikele laboritele pakutav koordineeritud tugi oleksid jätkuvalt asjakohasel tasemel, tuleks ELi referentlaborite määramise otsus korrapäraselt läbi vaadata, |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas määruse (EL) 2017/625 artikli 93 lõike 2 punktiga b ning selle tagamiseks, et analüüsi-, katse- ja diagnostikameetodid ning valideeritud meetodite väljatöötamine ja ametlikele laboritele pakutav koordineeritud tugi oleksid jätkuvalt asjakohasel tasemel, tuleks ELi referentlaborite määramise otsus korrapäraselt läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu taimekahjustajate referentlabor putukate ja lestade jaoks

Taimetervise valdkonnas komisjoni ja liikmesriikide võetavate horisontaalmeetmete toetamise eest vastutavaks taimekahjustajate Euroopa Liidu referentlaboriks putukate ja lestade jaoks määratakse järgmine konsortsium:

| | konsortsium, mida juhib Prantsusmaa Toidu, Keskkonna ja Töö Sanitaarohutuse Amet (ANSES, taimetervise labori entomoloogia ja invasiivsete taimede üksus, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez Cedex, Prantsusmaa)
  ning millesse kuulub ka
  Austria Tervise- ja Toiduohutuse Amet (AGES, kestliku taimekasvatuse instituut, Spargelfeldstraße 191, 1220 Viin, Austria). |
| --- | --- |

konsortsium, mida juhib Prantsusmaa Toidu, Keskkonna ja Töö Sanitaarohutuse Amet (ANSES, taimetervise labori entomoloogia ja invasiivsete taimede üksus, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez Cedex, Prantsusmaa)

ning millesse kuulub ka

Austria Tervise- ja Toiduohutuse Amet (AGES, kestliku taimekasvatuse instituut, Spargelfeldstraße 191, 1220 Viin, Austria).

Artikkel 2

Euroopa Liidu taimekahjustajate referentlabor ümarusside jaoks

Taimetervise valdkonnas komisjoni ja liikmesriikide võetavate horisontaalmeetmete toetamise eest vastutavaks taimekahjustajate Euroopa Liidu referentlaboriks ümarusside jaoks määratakse järgmine konsortsium:

| | konsortsium, mida juhib Prantsusmaa Toidu, Keskkonna ja Töö Sanitaarohutuse Amet (ANSES, taimetervise labori nematoloogiaüksus, Domaine de la Motte au Vicomte – BP 35327, 35653 Le Rheu, Prantsusmaa)
  ning millesse kuulub ka
  Flandria Põllumajanduse, Kalanduse ja Toidu Uurimisinstituut (ILVO, taimeteaduste üksuse nematoloogiarühm, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgia). |
| --- | --- |

konsortsium, mida juhib Prantsusmaa Toidu, Keskkonna ja Töö Sanitaarohutuse Amet (ANSES, taimetervise labori nematoloogiaüksus, Domaine de la Motte au Vicomte – BP 35327, 35653 Le Rheu, Prantsusmaa)

ning millesse kuulub ka

Flandria Põllumajanduse, Kalanduse ja Toidu Uurimisinstituut (ILVO, taimeteaduste üksuse nematoloogiarühm, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgia).

Artikkel 3

Euroopa Liidu taimekahjustajate referentlabor bakterite jaoks

Taimetervise valdkonnas komisjoni ja liikmesriikide võetavate horisontaalmeetmete toetamise eest vastutavaks taimekahjustajate Euroopa Liidu referentlaboriks bakterite jaoks määratakse järgmine konsortsium:

konsortsium, mida juhib Madalmaade Toidu ja Tarbekaupade Ohutuse Ameti riiklik taimetervise tugikeskus (NVWA-NRC, bakterioloogiarühm, Geertjesweg, 15, 6706 EA Wageningen, Madalmaad)

| | ning millesse kuuluvad ka:






  — | Flandria Põllumajanduse, Kalanduse ja Toidu Uurimisinstituut (ILVO, taimeteaduste üksuse bakterioloogiarühm, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgia); |
| --- | --- | --- |

ning millesse kuuluvad ka:

—

Flandria Põllumajanduse, Kalanduse ja Toidu Uurimisinstituut (ILVO, taimeteaduste üksuse bakterioloogiarühm, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgia);

| — | Itaalia Taimekaitse ja Sertifitseerimise Uurimiskeskus (CREA-DC (DIALAB), fütopatoloogia labori bakterioloogiarühm, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Rooma, Itaalia); |
| --- | --- |

—

Itaalia Taimekaitse ja Sertifitseerimise Uurimiskeskus (CREA-DC (DIALAB), fütopatoloogia labori bakterioloogiarühm, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Rooma, Itaalia);

| — | Sloveenia Riiklik Bioloogiainstituut (NIB, biotehnoloogia ja süsteemibioloogia osakonna bakterioloogia ja metroloogia üksuse bakterite diagnostika labor, Večna pot 111, Ljubljana, Sloveenia). |
| --- | --- |

—

Sloveenia Riiklik Bioloogiainstituut (NIB, biotehnoloogia ja süsteemibioloogia osakonna bakterioloogia ja metroloogia üksuse bakterite diagnostika labor, Večna pot 111, Ljubljana, Sloveenia).

Artikkel 4

Euroopa Liidu taimekahjustajate referentlabor seente ja munasseente jaoks

Taimetervise valdkonnas komisjoni ja liikmesriikide võetavate horisontaalmeetmete toetamise eest vastutavaks taimekahjustajate Euroopa Liidu referentlaboriks seente ja munasseente jaoks määratakse järgmine labor:

| | Prantsusmaa Toidu, Keskkonna ja Töö Sanitaarohutuse Amet (ANSES, taimetervise labori mükoloogiaüksus, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville, Prantsusmaa). |
| --- | --- |

Prantsusmaa Toidu, Keskkonna ja Töö Sanitaarohutuse Amet (ANSES, taimetervise labori mükoloogiaüksus, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville, Prantsusmaa).

Artikkel 5

Euroopa Liidu taimekahjustajate referentlabor viiruste, viroidide ja fütoplasmade jaoks

Taimetervise valdkonnas komisjoni ja liikmesriikide võetavate horisontaalmeetmete toetamise eest vastutavaks taimekahjustajate Euroopa Liidu referentlaboriks viiruste, viroidide ja fütoplasmade jaoks määratakse järgmine konsortsium:

konsortsium, mida juhib Madalmaade Toidu ja Tarbekaupade Ohutuse Ameti riiklik taimetervise tugikeskus (NVWA-NRC, viroloogiarühm, Geertjesweg, 15, 6706 EA Wageningen, Madalmaad)

| | ning millesse kuuluvad ka:






  — | Itaalia Taimekaitse ja Sertifitseerimise Uurimiskeskus (CREA-DC (DIALAB), fütopatoloogia labori viroloogiarühm, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Rooma, Itaalia); |
| --- | --- | --- |

ning millesse kuuluvad ka:

—

Itaalia Taimekaitse ja Sertifitseerimise Uurimiskeskus (CREA-DC (DIALAB), fütopatoloogia labori viroloogiarühm, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Rooma, Itaalia);

| — | Sloveenia Riiklik Bioloogiainstituut (NIB, biotehnoloogia ja süsteemibioloogia osakonna mikrobioloogia üksuse viiruste, viroidide ja fütoplasmade diagnostika labor, Večna pot 111, Ljubljana, Sloveenia). |
| --- | --- |

—

Sloveenia Riiklik Bioloogiainstituut (NIB, biotehnoloogia ja süsteemibioloogia osakonna mikrobioloogia üksuse viiruste, viroidide ja fütoplasmade diagnostika labor, Večna pot 111, Ljubljana, Sloveenia).

Artikkel 6

Määramisotsuse läbivaatamine

Euroopa Liidu referentlaborite määramise otsus vaadatakse korrapäraselt läbi.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. märts 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 7. veebruari 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/631, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625, asutades ELi referentlaborid taimekahjustajate jaoks (ELT L 105, 25.4.2018, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ (ELT L 189, 27.6.2014, lk 1).

3

---

| 29.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 88/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 88/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/531,

27. märts 2019,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. märts 2019

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot / 100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot / 100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 129,7 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 239,1 | 18 | AR |
| 215,1 | 26 | BR |
| 240,6 | 18 | TH |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 289,6 | 0 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot / 100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot / 100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 90

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 65 % kanarümbad, külmutatud

129,7

0

AR

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

239,1

18

AR

215,1

26

BR

240,6

18

TH

1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

289,6

0

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7).

1

---

| 29.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 88/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 88/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/532,

28. märts 2019,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2378 aruantavate piiriüleste skeemide kohta sätestatud kohustusliku automaatse teabevahetuse tüüpvormide, sealhulgas keelelise korralduse osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiivi 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2011/16/EL, mida on muudetud direktiiviga (EL) 2018/822, (2) on sätestatud kohustuslik automaatne teabevahetus piiriüleste skeemide puhul, mille kohta tuleb aru anda. Selliseks teabevahetuseks tuleks kasutada tüüpvormi ning järgida keelelist korraldust. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2011/16/EL, mida on muudetud direktiiviga (EL) 2018/822, (2) on sätestatud kohustuslik automaatne teabevahetus piiriüleste skeemide puhul, mille kohta tuleb aru anda. Selliseks teabevahetuseks tuleks kasutada tüüpvormi ning järgida keelelist korraldust.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärust (EL) 2015/2378 (3) tuleks seepärast muuta, et kehtestada kõnealune tüüpvorm. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärust (EL) 2015/2378 (3) tuleks seepärast muuta, et kehtestada kõnealune tüüpvorm.

| (3) | Direktiivi 2011/16/EL artikli 20 lõike 5 teises lõigus on sätestatud, et kõnealune tüüpvorm sisaldab üksnes direktiivi 2011/16/EL artikli 8ab lõikes 14 loetletud vahetatava teabe osasid ja muid selliseid kõnealuste teabeosadega seotud lahtreid, mis on vajalikud kõnealuse direktiivi artikli 8ab eesmärkide saavutamiseks. Selleks et aruantavate piiriüleste skeemide kohta sätestatud kohustuslik automaatne teabevahetus oleks tulemuslik, eelkõige juhul, kui teavet peab esitama rohkem kui üks vahendaja või asjakohane maksumaksja, on oluline lisada täiendav lahter, mis sisaldab aruantava piiriülese skeemi viitenumbrit. Kui teavet peab esitama rohkem kui üks vahendaja või asjakohane maksumaksja, peaks kogu teabevahetus, mis käsitleb ühte ja sama skeemi, olema ühe viitenumbriga, nii et kogu sellise teabevahetuse saab keskregistris seostada asjaomase skeemiga. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2011/16/EL artikli 20 lõike 5 teises lõigus on sätestatud, et kõnealune tüüpvorm sisaldab üksnes direktiivi 2011/16/EL artikli 8ab lõikes 14 loetletud vahetatava teabe osasid ja muid selliseid kõnealuste teabeosadega seotud lahtreid, mis on vajalikud kõnealuse direktiivi artikli 8ab eesmärkide saavutamiseks. Selleks et aruantavate piiriüleste skeemide kohta sätestatud kohustuslik automaatne teabevahetus oleks tulemuslik, eelkõige juhul, kui teavet peab esitama rohkem kui üks vahendaja või asjakohane maksumaksja, on oluline lisada täiendav lahter, mis sisaldab aruantava piiriülese skeemi viitenumbrit. Kui teavet peab esitama rohkem kui üks vahendaja või asjakohane maksumaksja, peaks kogu teabevahetus, mis käsitleb ühte ja sama skeemi, olema ühe viitenumbriga, nii et kogu sellise teabevahetuse saab keskregistris seostada asjaomase skeemiga.

| (4) | Sidususe ja õiguskindluse huvides tuleks käesoleva määruse kohaldamise kuupäev viia kooskõlla direktiivi (EL) 2018/822 artikli 2 lõike 1 teises lõigus sätestatud kohaldamiskuupäevaga. |
| --- | --- |

(4)

Sidususe ja õiguskindluse huvides tuleks käesoleva määruse kohaldamise kuupäev viia kooskõlla direktiivi (EL) 2018/822 artikli 2 lõike 1 teises lõigus sätestatud kohaldamiskuupäevaga.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas maksundusalase halduskoostöö komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas maksundusalase halduskoostöö komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2015/2378 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse artikkel 2e:

  „Artikkel 2e
  Aruantavate piiriüleste skeemide kohta sätestatud kohustusliku automaatse teabevahetuse tüüpvormid, sealhulgas keeleline korraldus

  1.   Seoses kasutatavate vormidega tähendavad „osa“ ja „lahter“ sellist asukohta vormil, kus võib esitada direktiivi 2011/16/EL kohaselt vahetatava teabe.


  2.   Aruantavate piiriüleste skeemide puhul direktiivi 2011/16/EL artikli 8ab kohaseks kohustuslikuks automaatseks teabevahetuseks kasutatav tüüpvorm peab vastama käesoleva määruse XIII lisale.


  3.   Direktiivi 2011/16/EL artikli 20 lõike 5 kolmandas lõigus osutatud põhielemendid on kõnealuse direktiivi artikli 8ab lõike 14 punktides b, c ja e loetletud teabe osad ning nende põhielementide puhul kehtib sama keeleline korraldus, mis on ette nähtud käesoleva määruse artikli 2a lõikes 3.“ |
| --- | --- |

1)

Lisatakse artikkel 2e:

„Artikkel 2e

Aruantavate piiriüleste skeemide kohta sätestatud kohustusliku automaatse teabevahetuse tüüpvormid, sealhulgas keeleline korraldus

1.   Seoses kasutatavate vormidega tähendavad „osa“ ja „lahter“ sellist asukohta vormil, kus võib esitada direktiivi 2011/16/EL kohaselt vahetatava teabe.

2.   Aruantavate piiriüleste skeemide puhul direktiivi 2011/16/EL artikli 8ab kohaseks kohustuslikuks automaatseks teabevahetuseks kasutatav tüüpvorm peab vastama käesoleva määruse XIII lisale.

3.   Direktiivi 2011/16/EL artikli 20 lõike 5 kolmandas lõigus osutatud põhielemendid on kõnealuse direktiivi artikli 8ab lõike 14 punktides b, c ja e loetletud teabe osad ning nende põhielementide puhul kehtib sama keeleline korraldus, mis on ette nähtud käesoleva määruse artikli 2a lõikes 3.“

| 2) | Käesoleva määruse lisa lisatakse XIII lisana. |
| --- | --- |

2)

Käesoleva määruse lisa lisatakse XIII lisana.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. märts 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 64, 11.3.2011, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 25. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/822, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas aruantavate piiriüleste skeemide puhul (ELT L 139, 5.6.2018, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 15. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2378, milles sätestatakse nõukogu direktiivi 2011/16/EL (maksustamisalase halduskoostöö kohta) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning millega tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 1156/2012 (ELT L 332, 18.12.2015, lk 19).

3

---

LISA

„XIII LISA

Artiklis 2e osutatud vorm

Aruantavate piiriüleste skeemide puhul direktiivi 2011/16/EL artikli 8ab kohaseks kohustuslikuks automaatseks teabevahetuseks kasutatav vorm sisaldab lisaks kõnealuse direktiivi artikli 8ab lõikes 14 osutatud teabe osadele järgmist lahtrit:

| a) | Aruantava(te) piiriüles(t)e skeemi(de) viitenumber. |
| --- | --- |

a)

Aruantava(te) piiriüles(t)e skeemi(de) viitenumber.

---

| 29.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 88/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 88/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/533,

28. märts 2019,

ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2020, 2021 ja 2022, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 29 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1213/2008 (2) kehtestati esimene kooskõlastatud mitmeaastane ühenduse kontrolliprogramm aastateks 2009, 2010 ja 2011. Kõnealust programmi jätkati vastavalt järjestikustele komisjoni määrustele. Kõige viimane neist oli komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/555 (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1213/2008 (2) kehtestati esimene kooskõlastatud mitmeaastane ühenduse kontrolliprogramm aastateks 2009, 2010 ja 2011. Kõnealust programmi jätkati vastavalt järjestikustele komisjoni määrustele. Kõige viimane neist oli komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/555 (3).

| (2) | ELi toidulaua koostises on kolmkümmend kuni nelikümmend põhitoiduainet. Kuna kolme aasta jooksul toimub pestitsiidide kasutamises olulisi muutusi, tuleks neis toiduainetes esinevaid pestitsiide uurida kolmeaastaste tsüklitena, et hinnata tarbijate kokkupuudet pestitsiididega ning seda, kuidas kohaldatakse ELi õigusakte. |
| --- | --- |

(2)

ELi toidulaua koostises on kolmkümmend kuni nelikümmend põhitoiduainet. Kuna kolme aasta jooksul toimub pestitsiidide kasutamises olulisi muutusi, tuleks neis toiduainetes esinevaid pestitsiide uurida kolmeaastaste tsüklitena, et hinnata tarbijate kokkupuudet pestitsiididega ning seda, kuidas kohaldatakse ELi õigusakte.

| (3) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) esitas teadusliku aruande pestitsiidide kontrolliprogrammi väljatöötamise hindamise kohta. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kui valida vähemalt 32 eri toidukaubast 683 proovi, on jääkide piirnormi ületatud nendest hinnanguliselt üle 1 % puhul, kusjuures veapiir on 0,75 % (4). Selliste proovide võtmine tuleks jaotada liikmesriikide vahel vastavalt elanike arvule, nii et igal aastal võetaks vähemalt 12 proovi toote kohta. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) esitas teadusliku aruande pestitsiidide kontrolliprogrammi väljatöötamise hindamise kohta. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kui valida vähemalt 32 eri toidukaubast 683 proovi, on jääkide piirnormi ületatud nendest hinnanguliselt üle 1 % puhul, kusjuures veapiir on 0,75 % (4). Selliste proovide võtmine tuleks jaotada liikmesriikide vahel vastavalt elanike arvule, nii et igal aastal võetaks vähemalt 12 proovi toote kohta.

| (4) | Arvesse võeti liidu eelmise ametliku kontrolliprogrammi analüüsitulemused, et tagada, et kontrolliprogrammiga hõlmatud pestitsiidide valik oleks kasutatavate pestitsiidide suhtes tüüpiline. |
| --- | --- |

(4)

Arvesse võeti liidu eelmise ametliku kontrolliprogrammi analüüsitulemused, et tagada, et kontrolliprogrammiga hõlmatud pestitsiidide valik oleks kasutatavate pestitsiidide suhtes tüüpiline.

| (5) | Komisjoni veebisaidil (5) on avaldatud juhised kvaliteedikontrollianalüüside tegemiseks ja valideerimiseks toidus ja söödas olevate pestitsiidijääkide analüüsimisel. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni veebisaidil (5) on avaldatud juhised kvaliteedikontrollianalüüside tegemiseks ja valideerimiseks toidus ja söödas olevate pestitsiidijääkide analüüsimisel.

| (6) | Kui pestitsiidijäägi määratluses on muid toimeaineid, metaboliite ja/või lagunemis- või reaktsioonisaadusi, tuleks selliste ühendite kohta eraldi aru anda, kui neid on eraldi mõõdetud (6). |
| --- | --- |

(6)

Kui pestitsiidijäägi määratluses on muid toimeaineid, metaboliite ja/või lagunemis- või reaktsioonisaadusi, tuleks selliste ühendite kohta eraldi aru anda, kui neid on eraldi mõõdetud (6).

| (7) | Liikmesriigid, komisjon ja toiduohutusamet on andmete esitamiseks kokku leppinud rakendusmeetmed, näiteks proovikirjeldusstandardi (Standard Sample Description, SSD), mida kasutatakse pestitsiidijääkide analüüsi tulemuste esitamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriigid, komisjon ja toiduohutusamet on andmete esitamiseks kokku leppinud rakendusmeetmed, näiteks proovikirjeldusstandardi (Standard Sample Description, SSD), mida kasutatakse pestitsiidijääkide analüüsi tulemuste esitamiseks.

| (8) | Proovivõtumenetluse puhul tuleks kohaldada komisjoni direktiivi 2002/63/EÜ, (7) mis sisaldab codex alimentarius'e komisjoni soovitusi proovivõtumeetodite ja -korra kohta. |
| --- | --- |

(8)

Proovivõtumenetluse puhul tuleks kohaldada komisjoni direktiivi 2002/63/EÜ, (7) mis sisaldab codex alimentarius'e komisjoni soovitusi proovivõtumeetodite ja -korra kohta.

| (9) | Vaja on hinnata ka seda, kas järgitakse imikute ja väikelaste toidu pestitsiidijääkide piirnorme, mis on sätestatud komisjoni direktiivi 2006/141/EÜ (8) artiklis 10 ning komisjoni direktiivi 2006/125/EÜ (9) artiklis 7, kusjuures arvesse võetakse üksnes määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud pestitsiidijääkide määratlusi. |
| --- | --- |

(9)

Vaja on hinnata ka seda, kas järgitakse imikute ja väikelaste toidu pestitsiidijääkide piirnorme, mis on sätestatud komisjoni direktiivi 2006/141/EÜ (8) artiklis 10 ning komisjoni direktiivi 2006/125/EÜ (9) artiklis 7, kusjuures arvesse võetakse üksnes määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud pestitsiidijääkide määratlusi.

| (10) | Mis puutub üksiku jäägi määramise meetoditesse, siis peaksid liikmesriigid saama teha kohustuslikke analüüse ametlikes laborites, kus juba kasutatakse nõutavaid valideeritud meetodeid. |
| --- | --- |

(10)

Mis puutub üksiku jäägi määramise meetoditesse, siis peaksid liikmesriigid saama teha kohustuslikke analüüse ametlikes laborites, kus juba kasutatakse nõutavaid valideeritud meetodeid.

| (11) | Liikmesriigid peaksid esitama eelmise kalendriaasta andmed iga aasta 31. augustiks. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid peaksid esitama eelmise kalendriaasta andmed iga aasta 31. augustiks.

| (12) | Järjestikuste mitmeaastaste programmide kattumisest tuleneva segaduse vältimiseks tuleks rakendusmäärus (EL) 2018/555 õiguskindluse huvides kehtetuks tunnistada. Seda tuleks siiski veel kohaldada 2019. aastal analüüsitavate proovide suhtes. |
| --- | --- |

(12)

Järjestikuste mitmeaastaste programmide kattumisest tuleneva segaduse vältimiseks tuleks rakendusmäärus (EL) 2018/555 õiguskindluse huvides kehtetuks tunnistada. Seda tuleks siiski veel kohaldada 2019. aastal analüüsitavate proovide suhtes.

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid võtavad 2020., 2021. ja 2022. aastal proove ja teevad analüüse pestitsiidijääkide määramiseks toodetes vastavalt pestitsiidide ja toodete kombinatsioonidele, mis on esitatud I lisas.

Igast tootest, sealhulgas imikutele ja väikelastele ettenähtud toitudest ja mahepõllumajandusest pärit toodetest võetavate proovide arv on esitatud II lisas.

Artikkel 2

1.   Partii, millest proovid võetakse, valitakse juhuslikult.

Proovivõtmise kord, sealhulgas ühikute arv, peab olema kooskõlas direktiiviga 2002/63/EÜ.

2.   Kõiki proove, sealhulgas imikutele ja väikelastele ettenähtud toitude ning mahepõllumajandusest pärit toodete proove, analüüsitakse vastavalt määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud pestitsiidijääkide määratlustele I lisas sätestatud pestitsiidide suhtes.

3.   Imikutele ja väikelastele ettenähtud toitude puhul hinnatakse proove toodetest, mis on kasutusvalmis või mis muudetakse kasutusvalmiks tootja juhendi kohaselt, võttes arvesse direktiivides 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ sätestatud jääkide piirnorme. Kui sellist toitu võib tarbida nii muutmata kujul kui ka kasutusvalmiks muudetuna, esitatakse tulemused muutmata kujul toidu kohta.

Artikkel 3

Liikmesriigid esitavad 2020., 2021. ja 2022. aastal analüüsitud proovide analüüsitulemused vastavalt 2021., 2022. ja 2023. aasta 31. augustiks. Need tulemused esitatakse Euroopa Toiduohutusameti sätestatud elektroonilise aruandlusvormi kaudu.

Juhul kui pestitsiidijäägi määratlus hõlmab rohkem kui üht ühendit (toimeaine ja/või metaboliit või lagunemis- või reaktsioonisaadus), esitavad liikmesriigid analüüsitulemused vastavalt jäägi ametlikule määratlusele. Lisaks esitatakse tulemused, mis saadakse iga jääkide määratluse alla kuuluva ja analüüsitud aine määramisel, eraldi iga aine kohta, mis on eraldi mõõdetud.

Artikkel 4

Rakendusmäärus (EL) 2018/555 tunnistatakse kehtetuks.

Seda kohaldatakse siiski veel 2019. aastal analüüsitavate proovide suhtes kuni 1. septembrini 2020.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. märts 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 5. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1213/2008 kooskõlastatud mitmeaastase ühenduse kontrolliprogrammi kohta aastateks 2009, 2010 ja 2011, et tagada vastavus piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimsetes ja loomsetes toiduainetes või nende pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (ELT L 328, 6.12.2008, lk 9).

2

(3)  Komisjoni 9. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/555 liidu kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2019, 2020 ja 2021, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (ELT L 92, 10.4.2018, lk 6).

3

(4)  Euroopa Toiduohutusamet, Pesticide Monitoring Program: Design Assessment. EFSA Journal 2015; 13(2): 4005.

4

EFSA Journal

(5)  Dokument nr SANTE/11813/2017. https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_mrl_guidelines_wrkdoc_2017-11813.pdf, viimane versioon.

5

(6)  SANCO/12574/2014, Working Document on the summing up of LOQs in case of complex residue definitions (komplekssete jääkide määratlemise korral määramispiiride liitmist käsitlev töödokument).

6

(7)  Komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/63/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ (EÜT L 187, 16.7.2002, lk 30).

7

(8)  Komisjoni 22. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/141/EÜ imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta ning millega muudetakse direktiivi 1999/21/EÜ (ELT L 401, 30.12.2006, lk 1).

8

(9)  Komisjoni 5. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/125/EÜ imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta (ELT L 339, 6.12.2006, lk 16).

9

---

I LISA

A osa: taimsed tooted,
   (1)
  millest tuleb proovid võtta 2020., 2021. ja 2022. aastal

| 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) |
| Apelsinid (2) | Lauaviinamarjad (2) | Õunad (2) |
| Pirnid (2) | Banaanid (2) | Maasikad (2) |
| Kiivid (2) | Greibid (2) | Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid) (2) |
| Lillkapsad (2) | Baklažaanid (2) | Viinamarjavein (punane või valge). (Kui veini konkreetne töötlemistegur ei ole teada, palutakse liikmesriikidel esitada liikmesriigi koondaruandes veini puhul kasutatud töötlemistegurid). |
| Sibulad (2) | Spargelkapsad (2) | Aedsalatid (2) |
| Porgandid (2) | Melonid (2) | Peakapsad (2) |
| Kartulid (2) | Kultuurseened (2) | Tomatid (2) |
| Oad (kuivatatud) (2) | Harilik paprika (2) | Spinat (2) |
| Rukkiterad (3) | Nisuterad (3) | Kaeraterad (3)
   (4) |
| Pruun riis (kooritud riis), mis on määratletud kui koorimata riis pärast seemnekesta eemaldamist (5) | Neitsioliiviõli (Kui õli konkreetne töötlemistegur ei ole teada, palutakse liikmesriikidel esitada liikmesriigi koondaruandes kasutatud töötlemistegurid). | Odraterad (3)
   (6) |

2020

2021

2022

(a)

(b)

(c)

Apelsinid (2)

Lauaviinamarjad (2)

Õunad (2)

Pirnid (2)

Banaanid (2)

Maasikad (2)

Kiivid (2)

Greibid (2)

Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid) (2)

Lillkapsad (2)

Baklažaanid (2)

Viinamarjavein (punane või valge). (Kui veini konkreetne töötlemistegur ei ole teada, palutakse liikmesriikidel esitada liikmesriigi koondaruandes veini puhul kasutatud töötlemistegurid).

Sibulad (2)

Spargelkapsad (2)

Aedsalatid (2)

Porgandid (2)

Melonid (2)

Peakapsad (2)

Kartulid (2)

Kultuurseened (2)

Tomatid (2)

Oad (kuivatatud) (2)

Harilik paprika (2)

Spinat (2)

Rukkiterad (3)

Nisuterad (3)

Kaeraterad (3)
   (4)

Pruun riis (kooritud riis), mis on määratletud kui koorimata riis pärast seemnekesta eemaldamist (5)

Neitsioliiviõli (Kui õli konkreetne töötlemistegur ei ole teada, palutakse liikmesriikidel esitada liikmesriigi koondaruandes kasutatud töötlemistegurid).

Odraterad (3)
   (6)

B osa: Loomsed tooted, (1) millest tuleb proovid võtta 2020., 2021. ja 2022. aastal

| 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| (f) | (d) | (e) |
| Kodulinnurasv (2) (7) | Veiserasv (2) (7) | Lehmapiim (8) |
| Veisemaks (2) | Kanamunad (2) (9) | Searasv (2) (7) |

2020

2021

2022

(f)

(d)

(e)

Kodulinnurasv (2) (7)

Veiserasv (2) (7)

Lehmapiim (8)

Veisemaks (2)

Kanamunad (2) (9)

Searasv (2) (7)

C osa: pestitsiidi ja toote kombinatsioonid taimsetes toodetes või nende pinnal esinevate pestitsiidide kontrollimiseks

| | 2020 | 2021 | 2022 | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,4-D | (a) | (b) | (c) | Analüüsida üksnes apelsinides, lillkapsas, pruunis riisis ja kuivatatud ubades ning nende pinnal 2020. aastal; greipides, lauaviinamarjades, baklažaanides ja spargelkapsas ning nende pinnal 2021. aastal; aedsalatis, spinatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal. |
| 2-fenüülfenool | (a) | (b) | (c) | |
| Abamektiin | (a) | (b) | (c) | |
| Atsefaat | (a) | (b) | (c) | |
| Atseetamipriid | (a) | (b) | (c) | |
| Akrinatriin | (a) | (b) | (c) | |
| Aldikarb | (a) | (b) | (c) | |
| Aldriin ja dieldriin | (a) | (b) | (c) | |
| Ametoktradiin | (a) | (b) | (c) | |
| Metüülasiinfoss | (a) | (b) | (c) | |
| Asoksüstrobiin | (a) | (b) | (c) | |
| Bifentriin | (a) | (b) | (c) | |
| Bifenüül | (a) | (b) | (c) | |
| Bitertanool | (a) | (b) | (c) | |
| Boskaliid | (a) | (b) | (c) | |
| Bromiidioon | (a) | (b) | (c) | Analüüsida üksnes pruunis riisis ja selle pinnal 2020. aastal; paprikates ja nende pinnal 2021. aastal; aedsalatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal. |
| Bromopropülaat | (a) | (b) | (c) | |
| Bupirimaat | (a) | (b) | (c) | |
| Buprofesiin | (a) | (b) | (c) | |
| Kaptaan | (a) | (b) | (c) | |
| Karbarüül | (a) | (b) | (c) | |
| Karbendasiim ja benomüül | (a) | (b) | (c) | |
| Karbofuraan | (a) | (b) | (c) | |
| Kloorantraniliprool | (a) | (b) | (c) | |
| Klorofenapüür | (a) | (b) | (c) | |
| Kloromekvaat | (a) | (b) | (c) | Analüüsida üksnes porgandites, pirnides, rukkiterades ja pruunis riisis ning nende pinnal 2020. aastal; baklažaanides, lauaviinamarjades, kultuurseentes ja nisuterades ning nende pinnal 2021. aastal; tomatites ja kaeraterades ning nende pinnal 2022. aastal. |
| Klorotaloniil | (a) | (b) | (c) | |
| Kloroprofaam | (a) | (b) | (c) | |
| Kloropürifoss | (a) | (b) | (c) | |
| Metüülkloropürifoss | (a) | (b) | (c) | |
| Klofentesiin | (a) | (b) | (c) | Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teraviljas. |
| Klotianidiin | (a) | (b) | (c) | |
| Tsüasofamiid | (a) | (b) | (c) | |
| Tsüflufenamiid | (a) | (b) | (c) | |
| Tsüflutriin | (a) | (b) | (c) | |
| Tsümoksaniil | (a) | (b) | (c) | |
| Tsüpermetriin | (a) | (b) | (c) | |
| Tsüprokonasool | (a) | (b) | (c) | |
| Tsüprodiniil | (a) | (b) | (c) | |
| Tsüromasiin | (a) | (b) | (c) | Analüüsida üksnes kartulites, sibulates ja porgandites ning nende pinnal 2020. aastal; baklažaanides, paprikates, melonites ja kultuurseentes ning nende pinnal 2021. aastal; aedsalatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal. |
| Deltametriin | (a) | (b) | (c) | |
| Diasinoon | (a) | (b) | (c) | |
| Diklorofoss | (a) | (b) | (c) | |
| Dikloraan | (a) | (b) | (c) | |
| Dikofool | (a) | (b) | (c) | Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teraviljas. |
| Dietofenkarb | (a) | (b) | (c) | |
| Difenokonasool | (a) | (b) | (c) | |
| Diflubensuroon | (a) | (b) | (c) | |
| Dimetoaat | (a) | (b) | (c) | |
| Dimetomorf | (a) | (b) | (c) | |
| Dinikonasool | (a) | (b) | (c) | |
| Difenüülamiin | (a) | (b) | (c) | |
| Ditianoon | (a) | (b) | (c) | Analüüsida üksnes pirnides ja pruunis riisis ning nende pinnal 2020. aastal; lauaviinamarjades ja nende pinnal 2021. aastal; õuntes ja virsikutes ning nende pinnal 2022. aastal. |
| Ditiokarbamaadid | (a) | (b) | (c) | Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud spargelkapsad, lillkapsad, peakapsad, oliiviõli, vein ja sibulad. |
| Dodiin | (a) | (b) | (c) | |
| Emamektiinbensoaat B1a, väljendatud emamektiinina | (a) | (b) | (c) | |
| Endosulfaan | (a) | (b) | (c) | |
| Epoksikonasool | (a) | (b) | (c) | |
| Etefoon | (a) | (b) | (c) | Analüüsida üksnes apelsinides ja pirnides ning nende pinnal 2020. aastal; harilikes paprikates, nisuterades ja lauaviinamarjades ning nende pinnal 2021. aastal; õuntes, virsikutes, tomatites ja nende pinnal ning veinis 2022. aastal. |
| Etioon | (a) | (b) | (c) | |
| Etirimool | (a) | (b) | (c) | Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teraviljas. |
| Etofeenproks | (a) | (b) | (c) | |
| Etoksasool | (a) | (b) | (c) | |
| Famoksadoon | (a) | (b) | (c) | |
| Fenamidoon | (a) | (b) | (c) | |
| Fenamifoss | (a) | (b) | (c) | |
| Fenarimool | (a) | (b) | (c) | Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teraviljas. |
| Fenasakviin | (a) | (b) | (c) | Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teraviljas. |
| Fenbukonasool | (a) | (b) | (c) | |
| Fenbutatinaoksiid | (a) | (b) | (c) | Analüüsida üksnes apelsinides ja pirnides ning nende pinnal 2020. aastal; baklažaanides, greipides, paprikates ja lauaviinamarjades ning nende pinnal 2021. aastal; õuntes, maasikates, virsikutes, tomatites ja nende pinnal ning veinis 2022. aastal. |
| Fenheksamiid | (a) | (b) | (c) | |
| Fenitrotioon | (a) | (b) | (c) | |
| Fenoksükarb | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropatriin | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropidiin | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropimorf | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpürasamiin | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpüroksimaat | (a) | (b) | (c) | |
| Fentioon | (a) | (b) | (c) | |
| Fenvaleraat | (a) | (b) | (c) | |
| Fiproniil | (a) | (b) | (c) | |
| Flonikamiid | (a) | (b) | (c) | |
| Fluasifop-P | (a) | (b) | (c) | Analüüsida üksnes lillkapsastes, kuivatatud ubades, kartulites ja porgandites ning nende pinnal 2020. aastal; baklažaanides, spargelkapsastes, harilikes paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2021. aastal; maasikates, peakapsastes, aedsalatis, spinatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal. |
| Flubeendiamiid | (a) | (b) | (c) | |
| Fludioksoniil | (a) | (b) | (c) | |
| Flufenoksuroon | (a) | (b) | (c) | |
| Fluopikoliid | (a) | (b) | (c) | |
| Fluopüraam | (a) | (b) | (c) | |
| Flukviinkonasool | (a) | (b) | (c) | |
| Flusilasool | (a) | (b) | (c) | |
| Flutriafool | (a) | (b) | (c) | |
| Fluksapüroksaad | (a) | (b) | (c) | |
| Folpeet | (a) | (b) | (c) | |
| Formetanaat | (a) | (b) | (c) | |
| Fostiasaat | (a) | (b) | (c) | |
| Glüfosaat | (a) | (b) | (c) | |
| Haloksüfop, sealhulgas haloksüfop-P | (a) | (b) | (c) | Analüüsida üksnes kuivatatud ubades ja nende pinnal 2020. aastal; spargelkapsastes, greipides, harilikes paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2021. aastal; maasikates ja peakapsastes ning nende pinnal 2022. aastal. |
| Heksakonasool | (a) | (b) | (c) | |
| Heksütiasoks | (a) | (b) | (c) | Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teraviljas. |
| Imasaliil | (a) | (b) | (c) | |
| Imidaklopriid | (a) | (b) | (c) | |
| Indoksakarb | (a) | (b) | (c) | |
| Iprodioon | (a) | (b) | (c) | |
| Iprovalikarb | (a) | (b) | (c) | |
| Isokarbofoss | (a) | (b) | (c) | |
| Isoprotiolaan | (a) | | | Analüüsida üksnes pruunis riisis ja selle pinnal 2020. aastal. Ainet ei analüüsita üheski tootes või selle pinnal 2021. ja 2022. aastal. |
| Metüülkresoksiim | (a) | (b) | (c) | |
| λ-tsühalotriin | (a) | (b) | (c) | |
| Linuroon | (a) | (b) | (c) | |
| Lufenuroon | (a) | (b) | (c) | |
| Malatioon | (a) | (b) | (c) | |
| Mandipropamiid | (a) | (b) | (c) | |
| Mepanipüriim | (a) | (b) | (c) | |
| Mepikvaat | (a) | (b) | (c) | Analüüsida üksnes pirnides, rukkiterades ja pruunis riisis ning nende pinnal 2020. aastal; kultuurseentes ja nisuterades ning nende pinnal 2021. aastal; odra- ja kaeraterades ning nende pinnal 2022. aastal. |
| Metalaksüül ja metalaksüül-M | (a) | (b) | (c) | |
| Metamidofoss | (a) | (b) | (c) | |
| Metidatioon | (a) | (b) | (c) | |
| Metiokarb | (a) | (b) | (c) | |
| Metomüül | (a) | (b) | (c) | |
| Metoksüfenosiid | (a) | (b) | (c) | |
| Metrafenoon | (a) | (b) | (c) | |
| Monokrotofoss | (a) | (b) | (c) | |
| Müklobutaniil | (a) | (b) | (c) | |
| Ometoaat | (a) | (b) | (c) | |
| Oksadiksüül | (a) | (b) | (c) | |
| Oksamüül | (a) | (b) | (c) | |
| Metüüloksüdemetoon | (a) | (b) | (c) | |
| Paklobutrasool | (a) | (b) | (c) | |
| Metüülparatioon | (a) | (b) | (c) | |
| Penkonasool | (a) | (b) | (c) | |
| Pentsükuroon | (a) | (b) | (c) | |
| Pendimetaliin | (a) | (b) | (c) | |
| Permetriin | (a) | (b) | (c) | |
| Fosmeet | (a) | (b) | (c) | |
| Pirimikarb | (a) | (b) | (c) | |
| Metüülpirimifoss | (a) | (b) | (c) | |
| Protsümidoon | (a) | (b) | (c) | |
| Profenofoss | (a) | (b) | (c) | |
| Propamokarb | (a) | (b) | (c) | Analüüsida üksnes porgandites, lillkapsastes, sibulates ja kartulites ning nende pinnal 2020. aastal; lauaviinamarjades, melonites, baklažaanides, spargelkapsastes, harilikes paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2021. aastal; maasikates, peakapsastes, spinatis, aedsalatis, tomatites ja odraterades ning nende pinnal 2022. aastal. |
| Propargiit | (a) | (b) | (c) | |
| Propikonasool | (a) | (b) | (c) | |
| Propüsamiid | (a) | (b) | (c) | |
| Prokinasiid | (a) | (b) | (c) | |
| Prosulfokarb | (a) | (b) | (c) | |
| Protiokonasool | (a) | (b) | (c) | Analüüsida üksnes porgandites, sibulates, rukkiterades ja pruunis riisis ning nende pinnal 2020. aastal; harilikes paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2021. aastal; peakapsastes, aedsalatis, tomatites, kaeraterades ja odraterades ning nende pinnal 2022. aastal. |
| Pümetrosiin | | (b) | (c) | Ainet ei analüüsita üheski tootes ega selle pinnal 2020. aastal. Analüüsida üksnes baklažaanides, melonites ja paprikates ning nende pinnal 2021. aastal; peakapsastes, aedsalatis, maasikates, spinatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal. |
| Püraklostrobiin | (a) | (b) | (c) | |
| Püridabeen | (a) | (b) | (c) | |
| Pürimetaniil | (a) | (b) | (c) | |
| Püriproksüfeen | (a) | (b) | (c) | |
| Kinoksüfeen | (a) | (b) | (c) | |
| Spinosaad | (a) | (b) | (c) | |
| Spirodiklofeen | (a) | (b) | (c) | |
| Spiromesifeen | (a) | (b) | (c) | |
| Spiroksamiin | (a) | (b) | (c) | |
| Spirotetramaat | (a) | (b) | (c) | |
| τ-fluvalinaat | (a) | (b) | (c) | |
| Tebukonasool | (a) | (b) | (c) | |
| Tebufenosiid | (a) | (b) | (c) | |
| Tebufenpüraad | (a) | (b) | (c) | Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teraviljas. |
| Teflubensuroon | (a) | (b) | (c) | |
| Teflutriin | (a) | (b) | (c) | |
| Terbutüülasiin | (a) | (b) | (c) | |
| Tetrakonasool | (a) | (b) | (c) | |
| Tetradifoon | (a) | (b) | (c) | Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teraviljas. |
| Tiabendasool | (a) | (b) | (c) | |
| Tiaklopriid | (a) | (b) | (c) | |
| Tiametoksaam | (a) | (b) | (c) | |
| Metüültiofanaat | (a) | (b) | (c) | |
| Metüültolklofoss | (a) | (b) | (c) | |
| Triadimefoon | (a) | (b) | (c) | |
| Triadimenool | (a) | (b) | (c) | |
| Tiodikarb | (a) | (b) | (c) | |
| Triasofoss | (a) | (b) | (c) | |
| Tritsüklasool | (a) | (b) | (c) | Analüüsida üksnes riisis ja selle pinnal. |
| Trifloksüstrobiin | (a) | (b) | (c) | |
| Triflumuroon | (a) | (b) | (c) | |
| Vinklosoliin | (a) | (b) | (c) | |

2020

2021

2022

Märkused

2,4-D

(a)

(b)

(c)

Analüüsida üksnes apelsinides, lillkapsas, pruunis riisis ja kuivatatud ubades ning nende pinnal 2020. aastal; greipides, lauaviinamarjades, baklažaanides ja spargelkapsas ning nende pinnal 2021. aastal; aedsalatis, spinatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal.

2-fenüülfenool

(a)

(b)

(c)

Abamektiin

(a)

(b)

(c)

Atsefaat

(a)

(b)

(c)

Atseetamipriid

(a)

(b)

(c)

Akrinatriin

(a)

(b)

(c)

Aldikarb

(a)

(b)

(c)

Aldriin ja dieldriin

(a)

(b)

(c)

Ametoktradiin

(a)

(b)

(c)

Metüülasiinfoss

(a)

(b)

(c)

Asoksüstrobiin

(a)

(b)

(c)

Bifentriin

(a)

(b)

(c)

Bifenüül

(a)

(b)

(c)

Bitertanool

(a)

(b)

(c)

Boskaliid

(a)

(b)

(c)

Bromiidioon

(a)

(b)

(c)

Analüüsida üksnes pruunis riisis ja selle pinnal 2020. aastal; paprikates ja nende pinnal 2021. aastal; aedsalatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal.

Bromopropülaat

(a)

(b)

(c)

Bupirimaat

(a)

(b)

(c)

Buprofesiin

(a)

(b)

(c)

Kaptaan

(a)

(b)

(c)

Karbarüül

(a)

(b)

(c)

Karbendasiim ja benomüül

(a)

(b)

(c)

Karbofuraan

(a)

(b)

(c)

Kloorantraniliprool

(a)

(b)

(c)

Klorofenapüür

(a)

(b)

(c)

Kloromekvaat

(a)

(b)

(c)

Analüüsida üksnes porgandites, pirnides, rukkiterades ja pruunis riisis ning nende pinnal 2020. aastal; baklažaanides, lauaviinamarjades, kultuurseentes ja nisuterades ning nende pinnal 2021. aastal; tomatites ja kaeraterades ning nende pinnal 2022. aastal.

Klorotaloniil

(a)

(b)

(c)

Kloroprofaam

(a)

(b)

(c)

Kloropürifoss

(a)

(b)

(c)

Metüülkloropürifoss

(a)

(b)

(c)

Klofentesiin

(a)

(b)

(c)

Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teraviljas.

Klotianidiin

(a)

(b)

(c)

Tsüasofamiid

(a)

(b)

(c)

Tsüflufenamiid

(a)

(b)

(c)

Tsüflutriin

(a)

(b)

(c)

Tsümoksaniil

(a)

(b)

(c)

Tsüpermetriin

(a)

(b)

(c)

Tsüprokonasool

(a)

(b)

(c)

Tsüprodiniil

(a)

(b)

(c)

Tsüromasiin

(a)

(b)

(c)

Analüüsida üksnes kartulites, sibulates ja porgandites ning nende pinnal 2020. aastal; baklažaanides, paprikates, melonites ja kultuurseentes ning nende pinnal 2021. aastal; aedsalatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal.

Deltametriin

(a)

(b)

(c)

Diasinoon

(a)

(b)

(c)

Diklorofoss

(a)

(b)

(c)

Dikloraan

(a)

(b)

(c)

Dikofool

(a)

(b)

(c)

Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teraviljas.

Dietofenkarb

(a)

(b)

(c)

Difenokonasool

(a)

(b)

(c)

Diflubensuroon

(a)

(b)

(c)

Dimetoaat

(a)

(b)

(c)

Dimetomorf

(a)

(b)

(c)

Dinikonasool

(a)

(b)

(c)

Difenüülamiin

(a)

(b)

(c)

Ditianoon

(a)

(b)

(c)

Analüüsida üksnes pirnides ja pruunis riisis ning nende pinnal 2020. aastal; lauaviinamarjades ja nende pinnal 2021. aastal; õuntes ja virsikutes ning nende pinnal 2022. aastal.

Ditiokarbamaadid

(a)

(b)

(c)

Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud spargelkapsad, lillkapsad, peakapsad, oliiviõli, vein ja sibulad.

Dodiin

(a)

(b)

(c)

Emamektiinbensoaat B1a, väljendatud emamektiinina

(a)

(b)

(c)

Endosulfaan

(a)

(b)

(c)

Epoksikonasool

(a)

(b)

(c)

Etefoon

(a)

(b)

(c)

Analüüsida üksnes apelsinides ja pirnides ning nende pinnal 2020. aastal; harilikes paprikates, nisuterades ja lauaviinamarjades ning nende pinnal 2021. aastal; õuntes, virsikutes, tomatites ja nende pinnal ning veinis 2022. aastal.

Etioon

(a)

(b)

(c)

Etirimool

(a)

(b)

(c)

Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teraviljas.

Etofeenproks

(a)

(b)

(c)

Etoksasool

(a)

(b)

(c)

Famoksadoon

(a)

(b)

(c)

Fenamidoon

(a)

(b)

(c)

Fenamifoss

(a)

(b)

(c)

Fenarimool

(a)

(b)

(c)

Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teraviljas.

Fenasakviin

(a)

(b)

(c)

Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teraviljas.

Fenbukonasool

(a)

(b)

(c)

Fenbutatinaoksiid

(a)

(b)

(c)

Analüüsida üksnes apelsinides ja pirnides ning nende pinnal 2020. aastal; baklažaanides, greipides, paprikates ja lauaviinamarjades ning nende pinnal 2021. aastal; õuntes, maasikates, virsikutes, tomatites ja nende pinnal ning veinis 2022. aastal.

Fenheksamiid

(a)

(b)

(c)

Fenitrotioon

(a)

(b)

(c)

Fenoksükarb

(a)

(b)

(c)

Fenpropatriin

(a)

(b)

(c)

Fenpropidiin

(a)

(b)

(c)

Fenpropimorf

(a)

(b)

(c)

Fenpürasamiin

(a)

(b)

(c)

Fenpüroksimaat

(a)

(b)

(c)

Fentioon

(a)

(b)

(c)

Fenvaleraat

(a)

(b)

(c)

Fiproniil

(a)

(b)

(c)

Flonikamiid

(a)

(b)

(c)

Fluasifop-P

(a)

(b)

(c)

Analüüsida üksnes lillkapsastes, kuivatatud ubades, kartulites ja porgandites ning nende pinnal 2020. aastal; baklažaanides, spargelkapsastes, harilikes paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2021. aastal; maasikates, peakapsastes, aedsalatis, spinatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal.

Flubeendiamiid

(a)

(b)

(c)

Fludioksoniil

(a)

(b)

(c)

Flufenoksuroon

(a)

(b)

(c)

Fluopikoliid

(a)

(b)

(c)

Fluopüraam

(a)

(b)

(c)

Flukviinkonasool

(a)

(b)

(c)

Flusilasool

(a)

(b)

(c)

Flutriafool

(a)

(b)

(c)

Fluksapüroksaad

(a)

(b)

(c)

Folpeet

(a)

(b)

(c)

Formetanaat

(a)

(b)

(c)

Fostiasaat

(a)

(b)

(c)

Glüfosaat

(a)

(b)

(c)

Haloksüfop, sealhulgas haloksüfop-P

(a)

(b)

(c)

Analüüsida üksnes kuivatatud ubades ja nende pinnal 2020. aastal; spargelkapsastes, greipides, harilikes paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2021. aastal; maasikates ja peakapsastes ning nende pinnal 2022. aastal.

Heksakonasool

(a)

(b)

(c)

Heksütiasoks

(a)

(b)

(c)

Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teraviljas.

Imasaliil

(a)

(b)

(c)

Imidaklopriid

(a)

(b)

(c)

Indoksakarb

(a)

(b)

(c)

Iprodioon

(a)

(b)

(c)

Iprovalikarb

(a)

(b)

(c)

Isokarbofoss

(a)

(b)

(c)

Isoprotiolaan

(a)

Analüüsida üksnes pruunis riisis ja selle pinnal 2020. aastal. Ainet ei analüüsita üheski tootes või selle pinnal 2021. ja 2022. aastal.

Metüülkresoksiim

(a)

(b)

(c)

λ-tsühalotriin

(a)

(b)

(c)

Linuroon

(a)

(b)

(c)

Lufenuroon

(a)

(b)

(c)

Malatioon

(a)

(b)

(c)

Mandipropamiid

(a)

(b)

(c)

Mepanipüriim

(a)

(b)

(c)

Mepikvaat

(a)

(b)

(c)

Analüüsida üksnes pirnides, rukkiterades ja pruunis riisis ning nende pinnal 2020. aastal; kultuurseentes ja nisuterades ning nende pinnal 2021. aastal; odra- ja kaeraterades ning nende pinnal 2022. aastal.

Metalaksüül ja metalaksüül-M

(a)

(b)

(c)

Metamidofoss

(a)

(b)

(c)

Metidatioon

(a)

(b)

(c)

Metiokarb

(a)

(b)

(c)

Metomüül

(a)

(b)

(c)

Metoksüfenosiid

(a)

(b)

(c)

Metrafenoon

(a)

(b)

(c)

Monokrotofoss

(a)

(b)

(c)

Müklobutaniil

(a)

(b)

(c)

Ometoaat

(a)

(b)

(c)

Oksadiksüül

(a)

(b)

(c)

Oksamüül

(a)

(b)

(c)

Metüüloksüdemetoon

(a)

(b)

(c)

Paklobutrasool

(a)

(b)

(c)

Metüülparatioon

(a)

(b)

(c)

Penkonasool

(a)

(b)

(c)

Pentsükuroon

(a)

(b)

(c)

Pendimetaliin

(a)

(b)

(c)

Permetriin

(a)

(b)

(c)

Fosmeet

(a)

(b)

(c)

Pirimikarb

(a)

(b)

(c)

Metüülpirimifoss

(a)

(b)

(c)

Protsümidoon

(a)

(b)

(c)

Profenofoss

(a)

(b)

(c)

Propamokarb

(a)

(b)

(c)

Analüüsida üksnes porgandites, lillkapsastes, sibulates ja kartulites ning nende pinnal 2020. aastal; lauaviinamarjades, melonites, baklažaanides, spargelkapsastes, harilikes paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2021. aastal; maasikates, peakapsastes, spinatis, aedsalatis, tomatites ja odraterades ning nende pinnal 2022. aastal.

Propargiit

(a)

(b)

(c)

Propikonasool

(a)

(b)

(c)

Propüsamiid

(a)

(b)

(c)

Prokinasiid

(a)

(b)

(c)

Prosulfokarb

(a)

(b)

(c)

Protiokonasool

(a)

(b)

(c)

Analüüsida üksnes porgandites, sibulates, rukkiterades ja pruunis riisis ning nende pinnal 2020. aastal; harilikes paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2021. aastal; peakapsastes, aedsalatis, tomatites, kaeraterades ja odraterades ning nende pinnal 2022. aastal.

Pümetrosiin

(b)

(c)

Ainet ei analüüsita üheski tootes ega selle pinnal 2020. aastal. Analüüsida üksnes baklažaanides, melonites ja paprikates ning nende pinnal 2021. aastal; peakapsastes, aedsalatis, maasikates, spinatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal.

Püraklostrobiin

(a)

(b)

(c)

Püridabeen

(a)

(b)

(c)

Pürimetaniil

(a)

(b)

(c)

Püriproksüfeen

(a)

(b)

(c)

Kinoksüfeen

(a)

(b)

(c)

Spinosaad

(a)

(b)

(c)

Spirodiklofeen

(a)

(b)

(c)

Spiromesifeen

(a)

(b)

(c)

Spiroksamiin

(a)

(b)

(c)

Spirotetramaat

(a)

(b)

(c)

τ-fluvalinaat

(a)

(b)

(c)

Tebukonasool

(a)

(b)

(c)

Tebufenosiid

(a)

(b)

(c)

Tebufenpüraad

(a)

(b)

(c)

Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teraviljas.

Teflubensuroon

(a)

(b)

(c)

Teflutriin

(a)

(b)

(c)

Terbutüülasiin

(a)

(b)

(c)

Tetrakonasool

(a)

(b)

(c)

Tetradifoon

(a)

(b)

(c)

Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teraviljas.

Tiabendasool

(a)

(b)

(c)

Tiaklopriid

(a)

(b)

(c)

Tiametoksaam

(a)

(b)

(c)

Metüültiofanaat

(a)

(b)

(c)

Metüültolklofoss

(a)

(b)

(c)

Triadimefoon

(a)

(b)

(c)

Triadimenool

(a)

(b)

(c)

Tiodikarb

(a)

(b)

(c)

Triasofoss

(a)

(b)

(c)

Tritsüklasool

(a)

(b)

(c)

Analüüsida üksnes riisis ja selle pinnal.

Trifloksüstrobiin

(a)

(b)

(c)

Triflumuroon

(a)

(b)

(c)

Vinklosoliin

(a)

(b)

(c)

D osa: pestitsiidi ja toote kombinatsioonid loomsetes toodetes või nende pinnal esinevate pestitsiidide kontrollimiseks

| | 2020 | 2021 | 2022 | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aldriin ja dieldriin | (f) | (d) | (e) | |
| Bifentriin | (f) | (d) | (e) | |
| Klordaan | (f) | (d) | (e) | |
| Kloropürifoss | (f) | (d) | (e) | |
| Metüülkloropürifoss | (f) | (d) | (e) | |
| Tsüpermetriin | (f) | (d) | (e) | |
| DDT | (f) | (d) | (e) | |
| Deltametriin | (f) | (d) | (e) | |
| Diasinoon | (f) | (d) | (e) | |
| Endosulfaan | (f) | (d) | (e) | |
| Famoksadoon | (f) | (d) | (e) | |
| Fenvaleraat | (f) | (d) | (e) | |
| Fiproniil | (f) | (d) | (e) | |
| Glüfosaat | (f) | (d) | (e) | |
| Heptakloor | (f) | (d) | (e) | |
| Heksaklorobenseen | (f) | (d) | (e) | |
| Heksaklorotsükloheksaan (HCH, α-isomeer) | (f) | (d) | (e) | |
| Heksaklorotsükloheksaan (HCH, β-isomeer) | (f) | (d) | (e) | |
| Indoksakarb | | | (e) | Analüüsida üksnes piimas 2022. aastal. |
| Lindaan | (f) | (d) | (e) | |
| Metoksükloor | (f) | (d) | (e) | |
| Paratioon | (f) | (d) | (e) | |
| Permetriin | (f) | (d) | (e) | |
| Metüülpirimifoss | (f) | (d) | (e) | |

2020

2021

2022

Märkused

Aldriin ja dieldriin

(f)

(d)

(e)

Bifentriin

(f)

(d)

(e)

Klordaan

(f)

(d)

(e)

Kloropürifoss

(f)

(d)

(e)

Metüülkloropürifoss

(f)

(d)

(e)

Tsüpermetriin

(f)

(d)

(e)

DDT

(f)

(d)

(e)

Deltametriin

(f)

(d)

(e)

Diasinoon

(f)

(d)

(e)

Endosulfaan

(f)

(d)

(e)

Famoksadoon

(f)

(d)

(e)

Fenvaleraat

(f)

(d)

(e)

Fiproniil

(f)

(d)

(e)

Glüfosaat

(f)

(d)

(e)

Heptakloor

(f)

(d)

(e)

Heksaklorobenseen

(f)

(d)

(e)

Heksaklorotsükloheksaan (HCH, α-isomeer)

(f)

(d)

(e)

Heksaklorotsükloheksaan (HCH, β-isomeer)

(f)

(d)

(e)

Indoksakarb

(e)

Analüüsida üksnes piimas 2022. aastal.

Lindaan

(f)

(d)

(e)

Metoksükloor

(f)

(d)

(e)

Paratioon

(f)

(d)

(e)

Permetriin

(f)

(d)

(e)

Metüülpirimifoss

(f)

(d)

(e)

---

(1)  Seoses analüüsitavate toorainetega tuleb toodete selliste osade puhul, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme, analüüsida määruse (EÜ) nr 396/2005 I lisa A osas loetletud rühma või alarühma põhitoodet, kui ei ole sätestatud teisiti.

(2)  Analüüsida tuleb töötlemata tooteid. Kui proov võetakse külmutatud toodetest, esitada töötlemistegur, kui see on teada.

(3)  Kui rukki-, nisu-, kaera- ja odrateradest ei ole piisavalt kättesaadavaid proove, võib analüüsida ka rukki, nisu, kaera ja odra täisterajahu ning teatada töötlemistegur.

(4)  Kui kaerateradest ei ole piisavat arvu kättesaadavaid proove, võib kaerateraproovide nõutud arvust selle osa, mida ei saanud võtta, lisada odraterade proovidele, mille tulemusena kaerateraproovide arv väheneb ja odrateraproovide arv proportsionaalselt suureneb.

(5)  Vajaduse korral võib analüüsida ka poleeritud riisiteri. EFSA-le tuleb teatada, kas analüüsiti poleeritud või kooritud riisi. Kui analüüsiti poleeritud riisi, siis teatatakse töötlemistegur.

(6)  Kui odrateradest ei ole piisavat arvu kättesaadavaid proove, võib odrateraproovide nõutud arvust selle osa, mida ei saanud võtta, lisada kaeraterad proovidele, mille tulemusena odrateraproovide arv väheneb ja kaerateraproovide arv proportsionaalselt suureneb.

(7)  Lihast võib proove võtta ka vastavalt direktiivi 2002/63/EÜ lisa tabelile 3.

(8)  Analüüsida tuleb värsket piima (töötlemata), sealhulgas külmutatud, kuumutatud ja steriliseeritud, pastöriseeritud või filtreeritud piima.

(9)  Analüüsida tuleb kooreta mune tervikuna.

---

II LISA

Artiklis 1 viidatud proovide arv

| 1) | Nende proovide arv iga toidukauba kohta, mida iga liikmesriik võtab ja analüüsib I lisas loetletud pestitsiidide suhtes, on sätestatud 5. punktis esitatud tabelis. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Lisaks punktis 5 esitatud tabeli kohaselt nõutavatele proovidele peavad kõik liikmesriigid 2020. aastal võtma viis proovi imikute piimasegudest ja viis proovi jätkupiimasegudest ning neid analüüsima.
  Lisaks kõnealuse tabeli kohaselt nõutavatele proovidele peavad kõik liikmesriigid 2021. aastal võtma kümme proovi teraviljapõhisest töödeldud imikutoidust ja neid analüüsima.
  Lisaks kõnealuse tabeli kohaselt nõutavatele proovidele peavad kõik liikmesriigid 2022. aastal võtma kümme proovi muust imiku- ja väikelastetoidust kui imikute piimasegud, jätkupiimasegud ja teraviljapõhine töödeldud imikutoit ning teevad nende analüüsid. |
| --- | --- |

2)

Lisaks kõnealuse tabeli kohaselt nõutavatele proovidele peavad kõik liikmesriigid 2021. aastal võtma kümme proovi teraviljapõhisest töödeldud imikutoidust ja neid analüüsima.

Lisaks kõnealuse tabeli kohaselt nõutavatele proovidele peavad kõik liikmesriigid 2022. aastal võtma kümme proovi muust imiku- ja väikelastetoidust kui imikute piimasegud, jätkupiimasegud ja teraviljapõhine töödeldud imikutoit ning teevad nende analüüsid.

| 3) | Vastavalt 5. punktis esitatud tabelile tuleb mahepõllumajandusest pärit toiduainete proovid võimaluse korral võtta proportsionaalselt kõnealuste kaupade turuosaga igas liikmesriigis, kusjuures vähim proovide arv on üks. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Liikmesriik, kes kasutab mitme jäägi samaaegse määramise meetodeid, võib 5. punktis esitatud tabeli kohaselt võetavate ja analüüsitavate proovide puhul kasutada kuni 15 % ulatuses kvalitatiivseid sõeluuringumeetodeid. Kui liikmesriik kasutab kvalitatiivseid sõeluuringumeetodeid, peab ta ülejäänud arvu proovide analüüsimisel kasutama kvantitatiivseid mitme jäägi samaaegse määramise meetodeid.
  Kui kvalitatiivse sõeluuringu tulemused on positiivsed, peab liikmesriik kvantitatiivsete tulemuste saamiseks kasutama tavapärast jääkide määramise meetodit. |
| --- | --- |

4)

Kui kvalitatiivse sõeluuringu tulemused on positiivsed, peab liikmesriik kvantitatiivsete tulemuste saamiseks kasutama tavapärast jääkide määramise meetodit.

| 5) | Proovide miinimumarv liikmesriigi ja kauba kohta:









  Liikmesriik | Proovide arv | | Liikmesriik | Proovide arv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 12 | | LU | 12 |
| |
| BG | 12 | | HU | 12 |
| |
| CZ | 12 | | MT | 12 |
| |
| DK | 12 | | NL | 18 |
| |
| DE | 97 | | AT | 12 |
| |
| EE | 12 | | PL | 47 |
| |
| EL | 12 | | PT | 12 |
| |
| ES | 50 | | RO | 20 |
| |
| FR | 71 | | SI | 12 |
| |
| IE | 12 | | SK | 12 |
| |
| IT | 69 | | FI | 12 |
| |
| CY | 12 | | SE | 12 |
| |
| LV | 12 | | UK | 71 |
| |
| LT | 12 | | HR | 12 |
| |
| PROOVIDE KOGUARV: 683 |

5)

Liikmesriik

Proovide arv

Liikmesriik

Proovide arv

BE

12

LU

12

BG

12

HU

12

CZ

12

MT

12

DK

12

NL

18

DE

97

AT

12

EE

12

PL

47

EL

12

PT

12

ES

50

RO

20

FR

71

SI

12

IE

12

SK

12

IT

69

FI

12

CY

12

SE

12

LV

12

UK

71

LT

12

HR

12

PROOVIDE KOGUARV: 683

---

SOOVITUSED

| 29.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 88/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 88/42

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2019/534,

26. märts 2019

5G-võrkude küberturvalisus

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon peab viienda põlvkonna (5G) võrgutehnoloogiate kasutuselevõttu tulevaste digiteenuste arengu mootoriks ja on seadnud selle digitaalse ühtse turu strateegia prioriteediks. Komisjon võttis vastu 5G tegevuskava, et tagada liidule ühenduvustaristu, mida on vaja digitaaltehnoloogiale üleminekuks alates 2020. aastast (1). |
| --- | --- |

(1)

Komisjon peab viienda põlvkonna (5G) võrgutehnoloogiate kasutuselevõttu tulevaste digiteenuste arengu mootoriks ja on seadnud selle digitaalse ühtse turu strateegia prioriteediks. Komisjon võttis vastu 5G tegevuskava, et tagada liidule ühenduvustaristu, mida on vaja digitaaltehnoloogiale üleminekuks alates 2020. aastast (1).

| (2) | 5G-võrgud arendavad edasi praeguseid neljanda põlvkonna (4G) võrgutehnoloogiaid, pakkudes uusi teenindusvõimsusi ja muutudes liidu majanduse suurte osade jaoks keskseks taristuks ja arengumootoriks. Kui 5G-võrgud on kasutusele võetud, on need aluseks väga paljudele teenustele, mis on olulised siseturu toimimiseks ning ühiskonna ja majanduse eluliselt tähtsate funktsioonide (nt energeetika, transport, pangandus, tervishoid ja tööstuslikud juhtimissüsteemid) hooldamiseks ja toimimiseks. Ka demokraatlike protsesside (nt valimised) korraldus tugineb üha rohkem digitaristule ja 5G-võrkudele. |
| --- | --- |

(2)

5G-võrgud arendavad edasi praeguseid neljanda põlvkonna (4G) võrgutehnoloogiaid, pakkudes uusi teenindusvõimsusi ja muutudes liidu majanduse suurte osade jaoks keskseks taristuks ja arengumootoriks. Kui 5G-võrgud on kasutusele võetud, on need aluseks väga paljudele teenustele, mis on olulised siseturu toimimiseks ning ühiskonna ja majanduse eluliselt tähtsate funktsioonide (nt energeetika, transport, pangandus, tervishoid ja tööstuslikud juhtimissüsteemid) hooldamiseks ja toimimiseks. Ka demokraatlike protsesside (nt valimised) korraldus tugineb üha rohkem digitaristule ja 5G-võrkudele.

| (3) | Paljude kriitilise tähtsusega teenuste sõltuvus 5G-võrkudest muudaks süsteemse ja laiaulatusliku halvamise tagajärjed eriti raskeks. Seepärast on 5G-võrkude küberturvalisuse tagamine liidu jaoks strateegilise tähtsusega küsimus ajal, mil küberrünnakud on sagenenud ja keerulisemad kui kunagi varem. |
| --- | --- |

(3)

Paljude kriitilise tähtsusega teenuste sõltuvus 5G-võrkudest muudaks süsteemse ja laiaulatusliku halvamise tagajärjed eriti raskeks. Seepärast on 5G-võrkude küberturvalisuse tagamine liidu jaoks strateegilise tähtsusega küsimus ajal, mil küberrünnakud on sagenenud ja keerulisemad kui kunagi varem.

| (4) | Digitaalse ökosüsteemi aluseks olevate taristute omavaheline seotus ja riigiülesus ning asjaomaste ohtude piiriülesus tähendab, et kõik 5G-võrkudega seotud olulised nõrgad kohad ja/või ühes liikmesriigis toimuvad küberturvalisuse intsidendid mõjutaksid liitu tervikuna. Seepärast tuleks ette näha meetmed, et toetada 5G-võrkude küberturvalisuse ühtlaselt kõrget taset. |
| --- | --- |

(4)

Digitaalse ökosüsteemi aluseks olevate taristute omavaheline seotus ja riigiülesus ning asjaomaste ohtude piiriülesus tähendab, et kõik 5G-võrkudega seotud olulised nõrgad kohad ja/või ühes liikmesriigis toimuvad küberturvalisuse intsidendid mõjutaksid liitu tervikuna. Seepärast tuleks ette näha meetmed, et toetada 5G-võrkude küberturvalisuse ühtlaselt kõrget taset.

| (5) | Vajadust liidu tasandi meetmete järgi on kinnitanud liikmesriigid. 21. märtsi 2019. aasta järeldustes kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles esitama soovitust 5G-võrkude turvalisuse tagamise kooskõlastatud lähenemisviisi kohta (2). |
| --- | --- |

(5)

Vajadust liidu tasandi meetmete järgi on kinnitanud liikmesriigid. 21. märtsi 2019. aasta järeldustes kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles esitama soovitust 5G-võrkude turvalisuse tagamise kooskõlastatud lähenemisviisi kohta (2).

| (6) | Euroopa suveräänsuse tagamine peaks olema oluline eesmärk, mille poole püüeldes tuleb täielikult austada Euroopa väärtusi, nagu avatus ja sallivus (3). ELi julgeolekut võivad ohustada ka välisinvesteeringud strateegilistes sektorites, kriitilise tähtsusega varade, tehnoloogia ja taristu omandamine liidus ning kriitilise tähtsusega seadmete tarnimine. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa suveräänsuse tagamine peaks olema oluline eesmärk, mille poole püüeldes tuleb täielikult austada Euroopa väärtusi, nagu avatus ja sallivus (3). ELi julgeolekut võivad ohustada ka välisinvesteeringud strateegilistes sektorites, kriitilise tähtsusega varade, tehnoloogia ja taristu omandamine liidus ning kriitilise tähtsusega seadmete tarnimine.

| (7) | 5G-võrkude küberturvalisus on liidu strateegilise sõltumatuse tagamisel esmatähtis, nagu on tunnistatud ühisteatises „ELi ja Hiina suhete strateegilised väljavaated“ (4). |
| --- | --- |

(7)

5G-võrkude küberturvalisus on liidu strateegilise sõltumatuse tagamisel esmatähtis, nagu on tunnistatud ühisteatises „ELi ja Hiina suhete strateegilised väljavaated“ (4).

| (8) | Ka Euroopa Parlamendi resolutsioonis julgeolekuohtude kohta, mis on seotud Hiina järjest suurema tehnoloogilise kohaloluga liidus, kutsutakse komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid liidu tasandil (5). |
| --- | --- |

(8)

Ka Euroopa Parlamendi resolutsioonis julgeolekuohtude kohta, mis on seotud Hiina järjest suurema tehnoloogilise kohaloluga liidus, kutsutakse komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid liidu tasandil (5).

| (9) | Käesolevas soovituses käsitletakse 5G-võrkude küberturvalisuse riske, esitades suunised riiklikul tasandil võetavate asjakohaste riskianalüüsi- ja riskijuhtimismeetmete kohta, Euroopa koordineeritud riskihindamise väljatöötamise kohta ja ühiste parimate riskijuhtimismeetmete kogumi väljatöötamise protsessi kehtestamise kohta. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas soovituses käsitletakse 5G-võrkude küberturvalisuse riske, esitades suunised riiklikul tasandil võetavate asjakohaste riskianalüüsi- ja riskijuhtimismeetmete kohta, Euroopa koordineeritud riskihindamise väljatöötamise kohta ja ühiste parimate riskijuhtimismeetmete kogumi väljatöötamise protsessi kehtestamise kohta.

| (10) | Elektroonilise side võrkude kaitsmiseks on liidus kehtestatud tugev õigusraamistik. |
| --- | --- |

(10)

Elektroonilise side võrkude kaitsmiseks on liidus kehtestatud tugev õigusraamistik.

| (11) | Elektroonilise side valdkonna liidu raamistik (6) edendab konkurentsi, siseturgu ja lõppkasutajate huve ning püüdleb koos Euroopa elektroonilise side seadustikuga (7) täiendava ühenduvuseesmärgi poole, mida iseloomustab järgmine tulemus: kõigile liidu kodanikele ja ettevõtjatele pakutav laialdane juurdepääs ülikiirele püsi- ja mobiilsideühendusele ning selliste ühenduste laialdane kasutuselevõtt, kaitstes samal ajal kodanike huve. Direktiiviga 2002/21/EÜ on ette nähtud, et liikmesriigid tagavad üldkasutatavate sidevõrkude terviklikkuse ja turvalisuse ning on kohustatud tagama, et üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilise side teenuseid pakkuvad ettevõtjad võtavad tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et asjakohaselt maandada võrkude ja teenuste turvalisusega seotud riske. Samuti on selles sätestatud, et pädevatel riigi reguleerivatel asutustel on volitused, sealhulgas õigus esitada siduvaid suuniseid, et tagada selliste kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

(11)

Elektroonilise side valdkonna liidu raamistik (6) edendab konkurentsi, siseturgu ja lõppkasutajate huve ning püüdleb koos Euroopa elektroonilise side seadustikuga (7) täiendava ühenduvuseesmärgi poole, mida iseloomustab järgmine tulemus: kõigile liidu kodanikele ja ettevõtjatele pakutav laialdane juurdepääs ülikiirele püsi- ja mobiilsideühendusele ning selliste ühenduste laialdane kasutuselevõtt, kaitstes samal ajal kodanike huve. Direktiiviga 2002/21/EÜ on ette nähtud, et liikmesriigid tagavad üldkasutatavate sidevõrkude terviklikkuse ja turvalisuse ning on kohustatud tagama, et üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilise side teenuseid pakkuvad ettevõtjad võtavad tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et asjakohaselt maandada võrkude ja teenuste turvalisusega seotud riske. Samuti on selles sätestatud, et pädevatel riigi reguleerivatel asutustel on volitused, sealhulgas õigus esitada siduvaid suuniseid, et tagada selliste kohustuste täitmine.

| (12) | Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/20/EÜ (8) kohaselt liikmesriikidel õigus lisada üldloale tingimusi, mis käsitlevad üldkasutatavate võrkude turvalisust loata juurdepääsu seisukohast, et kaitsta side konfidentsiaalsust kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/58/EÜ (9). |
| --- | --- |

(12)

Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/20/EÜ (8) kohaselt liikmesriikidel õigus lisada üldloale tingimusi, mis käsitlevad üldkasutatavate võrkude turvalisust loata juurdepääsu seisukohast, et kaitsta side konfidentsiaalsust kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/58/EÜ (9).

| (13) | Liit on loonud mitmeid koostööorganeid, et toetada nende kohustuste täitmist. Võrgu- ja infoturbeamet (ENISA), komisjon, liikmesriigid ja riikide reguleerivad asutused on töötanud riikide reguleerivate asutuste jaoks välja tehnilised suunised intsidentidest teatamise, turvameetmete, ohtude ja varade kohta (10). Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/1148 (11) loodud koostöörühm toob kokku pädevad asutused, et toetada ja hõlbustada koostööd eelkõige selliste strateegiliste juhiste andmisega küberturbe intsidentide lahendamise üksuste võrgustiku tegevuse kohta, mis hõlbustavad operatiivkoostööd tehnilisel tasandil. |
| --- | --- |

(13)

Liit on loonud mitmeid koostööorganeid, et toetada nende kohustuste täitmist. Võrgu- ja infoturbeamet (ENISA), komisjon, liikmesriigid ja riikide reguleerivad asutused on töötanud riikide reguleerivate asutuste jaoks välja tehnilised suunised intsidentidest teatamise, turvameetmete, ohtude ja varade kohta (10). Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/1148 (11) loodud koostöörühm toob kokku pädevad asutused, et toetada ja hõlbustada koostööd eelkõige selliste strateegiliste juhiste andmisega küberturbe intsidentide lahendamise üksuste võrgustiku tegevuse kohta, mis hõlbustavad operatiivkoostööd tehnilisel tasandil.

| (14) | Tulevane Euroopa küberturvalisuse sertifitseerimise raamistik (12) peaks moodustama olulise toetava vahendi turvalisuse ühtse taseme edendamiseks. See peaks võimaldama välja töötada küberturvalisuse sertifitseerimise kavad, et reageerida 5G-seadmete ja tarkvara kasutajate vajadustele. Need taristud on kriitilise tähtsusega ja seepärast peaks peamine prioriteet olema asjakohaste Euroopa küberturvalisuse sertifitseerimise kavade väljatöötamine 5G võrkudes kasutatavate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toodete, teenuste või protsesside jaoks. Liikmesriigid ja turuosalised peaksid aktiivselt osalema selliste sertifitseerimiskavade väljatöötamises, sealhulgas toetama 5G-võrkude konkreetsete kaitseprofiilide kindlaksmääramist. |
| --- | --- |

(14)

Tulevane Euroopa küberturvalisuse sertifitseerimise raamistik (12) peaks moodustama olulise toetava vahendi turvalisuse ühtse taseme edendamiseks. See peaks võimaldama välja töötada küberturvalisuse sertifitseerimise kavad, et reageerida 5G-seadmete ja tarkvara kasutajate vajadustele. Need taristud on kriitilise tähtsusega ja seepärast peaks peamine prioriteet olema asjakohaste Euroopa küberturvalisuse sertifitseerimise kavade väljatöötamine 5G võrkudes kasutatavate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toodete, teenuste või protsesside jaoks. Liikmesriigid ja turuosalised peaksid aktiivselt osalema selliste sertifitseerimiskavade väljatöötamises, sealhulgas toetama 5G-võrkude konkreetsete kaitseprofiilide kindlaksmääramist.

| (15) | Kuna liidu tasandil ei ole õigusnorme ühtlustatud, võivad liikmesriigid näha liidu õiguse kohaselt vastu võetud riiklike tehniliste normidega ette, et Euroopa küberturvalisuse sertifitseerimise kava on kohustuslik. Liikmesriigid saavad Euroopa küberturvalisuse sertifitseerimise kavasid kasutada ka riigihangete ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (13) kontekstis ning võiksid toetada selliste abimehhanismide (nt abikeskus) väljatöötamist, mis on suunatud küberturvalisuse lahendusi hankivatele avaliku sektori hankijatele. |
| --- | --- |

(15)

Kuna liidu tasandil ei ole õigusnorme ühtlustatud, võivad liikmesriigid näha liidu õiguse kohaselt vastu võetud riiklike tehniliste normidega ette, et Euroopa küberturvalisuse sertifitseerimise kava on kohustuslik. Liikmesriigid saavad Euroopa küberturvalisuse sertifitseerimise kavasid kasutada ka riigihangete ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (13) kontekstis ning võiksid toetada selliste abimehhanismide (nt abikeskus) väljatöötamist, mis on suunatud küberturvalisuse lahendusi hankivatele avaliku sektori hankijatele.

| (16) | Kõrgetasemeline andmekaitse ja privaatsus on olulised tegurid 5G-võrkude turvalisuse tagamisel. Liidu tasandil on kehtestatud õigusnormid, millega tagatakse isikuandmete töötlemise turvalisus, sealhulgas elektroonilise side puhul. Isikuandmete kaitse üldmäärusega (14) on kehtestatud kohustus töödelda isikuandmeid viisil, mis tagab nende turvalisuse, sealhulgas hoiab ära loata juurdepääsu isikuandmetele ja nende töötlemiseks kasutatavatele seadmetele loata juurdepääsu ja nende loata kasutamise. Eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevas direktiivis on sätestatud konkreetsed õigusnormid side ja lõppkasutajate lõppseadmete konfidentsiaalsuse kaitse kohta. Samuti nähakse sellega teenuseosutajatele ette kohustus võtta oma teenuste turvalisuse tagamiseks asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid. |
| --- | --- |

(16)

Kõrgetasemeline andmekaitse ja privaatsus on olulised tegurid 5G-võrkude turvalisuse tagamisel. Liidu tasandil on kehtestatud õigusnormid, millega tagatakse isikuandmete töötlemise turvalisus, sealhulgas elektroonilise side puhul. Isikuandmete kaitse üldmäärusega (14) on kehtestatud kohustus töödelda isikuandmeid viisil, mis tagab nende turvalisuse, sealhulgas hoiab ära loata juurdepääsu isikuandmetele ja nende töötlemiseks kasutatavatele seadmetele loata juurdepääsu ja nende loata kasutamise. Eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevas direktiivis on sätestatud konkreetsed õigusnormid side ja lõppkasutajate lõppseadmete konfidentsiaalsuse kaitse kohta. Samuti nähakse sellega teenuseosutajatele ette kohustus võtta oma teenuste turvalisuse tagamiseks asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid.

| (17) | Samuti on liit võtnud vastu õigusakti, millega kaitstakse elutähtsaid taristuid ja tehnoloogiaid, näiteks neid, mida kasutatakse sides, võimaldades liikmesriikidel teha julgeoleku või avaliku korra huvides taustauuringuid välismaiste otseinvesteeringute kohta ning luues koostöömehhanismi, mille raames saavad liikmesriigid ja komisjon vahetada teavet ja tõstatada küsimusi seoses konkreetsete investeeringutega (15). |
| --- | --- |

(17)

Samuti on liit võtnud vastu õigusakti, millega kaitstakse elutähtsaid taristuid ja tehnoloogiaid, näiteks neid, mida kasutatakse sides, võimaldades liikmesriikidel teha julgeoleku või avaliku korra huvides taustauuringuid välismaiste otseinvesteeringute kohta ning luues koostöömehhanismi, mille raames saavad liikmesriigid ja komisjon vahetada teavet ja tõstatada küsimusi seoses konkreetsete investeeringutega (15).

| (18) | Liikmesriigid ja ettevõtjad teevad praegu olulisi ettevalmistusi 5G-võrkude ulatuslikuks kasutuselevõtuks. Mitu liikmesriiki on väljendanud muret seoses 5G-võrkude võimalike turvariskidega, mis tulenevad 5G-võrkude jaoks määratud raadiospektri sagedusalade kasutamise õiguste andmise menetlustest, (16) ja analüüsinud meetmeid nende riskide maandamiseks. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriigid ja ettevõtjad teevad praegu olulisi ettevalmistusi 5G-võrkude ulatuslikuks kasutuselevõtuks. Mitu liikmesriiki on väljendanud muret seoses 5G-võrkude võimalike turvariskidega, mis tulenevad 5G-võrkude jaoks määratud raadiospektri sagedusalade kasutamise õiguste andmise menetlustest, (16) ja analüüsinud meetmeid nende riskide maandamiseks.

| (19) | 5G-võrkude küberturvalisuse riskidega tegelemisel tuleks võtta arvesse nii tehnilisi kui ka muid tegureid. Tehniliste tegurite hulka võivad kuuluda küberturvalisuse nõrkused, mida võidakse ära kasutada, et saada loata juurdepääs teabele (küberspionaaž, olgu see majanduslikel või poliitilistel põhjustel), või muudel kuritegelikel eesmärkidel (küberründed, mille eesmärk on süsteemide ja andmete halvamine või hävitamine). Tuleks kaaluda vajadust kaitsta võrke kogu nende kasutusaja jooksul ja hõlmata kõik asjaomased seadmed nii 5G-võrkude projekteerimis-, arendus-, hanke-, kasutuselevõtu-, käitamis- kui ka hooldusetapis. |
| --- | --- |

(19)

5G-võrkude küberturvalisuse riskidega tegelemisel tuleks võtta arvesse nii tehnilisi kui ka muid tegureid. Tehniliste tegurite hulka võivad kuuluda küberturvalisuse nõrkused, mida võidakse ära kasutada, et saada loata juurdepääs teabele (küberspionaaž, olgu see majanduslikel või poliitilistel põhjustel), või muudel kuritegelikel eesmärkidel (küberründed, mille eesmärk on süsteemide ja andmete halvamine või hävitamine). Tuleks kaaluda vajadust kaitsta võrke kogu nende kasutusaja jooksul ja hõlmata kõik asjaomased seadmed nii 5G-võrkude projekteerimis-, arendus-, hanke-, kasutuselevõtu-, käitamis- kui ka hooldusetapis.

| (20) | Muud tegurid võivad hõlmata info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete tarnijatele kehtestatud regulatiivseid või muid nõudeid. Selliste tegurite olulisuse hindamisel tuleks muu hulgas arvesse võtta kolmanda riigi poolse mõjutamise üldist riski, eelkõige seoses tema juhtimismudeliga, küberjulgeolekualaste koostöökokkulepete või sarnaste andmekaitsealaste kokkulepete (nt kaitse piisavuse otsused) puudumist liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel või seda, kas kõnealune riik on osaline mitmepoolsetes, rahvusvahelistes või kahepoolsetes lepingutes, mis käsitlevad küberjulgeolekut, küberkuritegevuse vastast võitlust või andmekaitset. |
| --- | --- |

(20)

Muud tegurid võivad hõlmata info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete tarnijatele kehtestatud regulatiivseid või muid nõudeid. Selliste tegurite olulisuse hindamisel tuleks muu hulgas arvesse võtta kolmanda riigi poolse mõjutamise üldist riski, eelkõige seoses tema juhtimismudeliga, küberjulgeolekualaste koostöökokkulepete või sarnaste andmekaitsealaste kokkulepete (nt kaitse piisavuse otsused) puudumist liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel või seda, kas kõnealune riik on osaline mitmepoolsetes, rahvusvahelistes või kahepoolsetes lepingutes, mis käsitlevad küberjulgeolekut, küberkuritegevuse vastast võitlust või andmekaitset.

| (21) | 5G-võrkude küberturvalisuse alase liidu lähenemisviisi väljatöötamise olulise sammuna tuleks riikide tasandil läbi viia riskihindamine. Riskihindamise tulemuste põhjal saaksid liikmesriigid kohandada turvanõudeid ja riskijuhtimist käsitlevaid siseriiklikke meetmeid. |
| --- | --- |

(21)

5G-võrkude küberturvalisuse alase liidu lähenemisviisi väljatöötamise olulise sammuna tuleks riikide tasandil läbi viia riskihindamine. Riskihindamise tulemuste põhjal saaksid liikmesriigid kohandada turvanõudeid ja riskijuhtimist käsitlevaid siseriiklikke meetmeid.

| (22) | Välja tuleks töötada koordineerimiskord, et tagada küberturvalisuse riskide maandamise meetmete tõhusus, pidades silmas, et need meetmed on esmatähtsad siseturu tõrgeteta toimimiseks ning isikuandmete ja privaatsuse kaitseks. |
| --- | --- |

(22)

Välja tuleks töötada koordineerimiskord, et tagada küberturvalisuse riskide maandamise meetmete tõhusus, pidades silmas, et need meetmed on esmatähtsad siseturu tõrgeteta toimimiseks ning isikuandmete ja privaatsuse kaitseks.

| (23) | Riikide riskihindamised peaksid olema aluseks liidu koordineeritud riskihindamisele, mis koosneb ohtude kaardistamisest ja ühisest läbivaatamisest, mille teevad liikmesriigid komisjoni toel ja koos Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ametiga (ENISA). |
| --- | --- |

(23)

Riikide riskihindamised peaksid olema aluseks liidu koordineeritud riskihindamisele, mis koosneb ohtude kaardistamisest ja ühisest läbivaatamisest, mille teevad liikmesriigid komisjoni toel ja koos Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ametiga (ENISA).

| (24) | Võttes arvesse liikmesriikide ja liidu riskihindamise tulemusi, peaks koostöörühm koostama meetmete kogumi, mille abil määratakse kindlaks küberturvalisuse riskide ja riskide maandamise võimalike meetmete liigid näiteks sertifitseerimise, testimise ja juurdepääsu kontrollimise valdkonnas. Samuti peaks see määrama kindlaks võimalikud erimeetmed, mis sobivad ühe või mitme liikmesriigi tuvastatud riskide maandamiseks. Koostöörühma peaks toetama Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA), Europol, Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC) ja ELi luure- ja situatsioonikeskus. See meetmete kogum peaks toimima komisjoni jaoks abinõuna, mille alusel töötada välja ühised miinimumnõuded 5G-võrkude küberturvalisuse kõrge taseme tagamiseks kogu liidus. |
| --- | --- |

(24)

Võttes arvesse liikmesriikide ja liidu riskihindamise tulemusi, peaks koostöörühm koostama meetmete kogumi, mille abil määratakse kindlaks küberturvalisuse riskide ja riskide maandamise võimalike meetmete liigid näiteks sertifitseerimise, testimise ja juurdepääsu kontrollimise valdkonnas. Samuti peaks see määrama kindlaks võimalikud erimeetmed, mis sobivad ühe või mitme liikmesriigi tuvastatud riskide maandamiseks. Koostöörühma peaks toetama Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA), Europol, Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC) ja ELi luure- ja situatsioonikeskus. See meetmete kogum peaks toimima komisjoni jaoks abinõuna, mille alusel töötada välja ühised miinimumnõuded 5G-võrkude küberturvalisuse kõrge taseme tagamiseks kogu liidus.

| (25) | Kui võetakse meetmeid küberturvalisuse riskide maandamiseks, tuleks kaaluda küberturvalisuse edendamist seeläbi, et mis tahes üheainsa võrgu loomisel kasutatakse erinevaid tarnijaid. |
| --- | --- |

(25)

Kui võetakse meetmeid küberturvalisuse riskide maandamiseks, tuleks kaaluda küberturvalisuse edendamist seeläbi, et mis tahes üheainsa võrgu loomisel kasutatakse erinevaid tarnijaid.

| (26) | Käesolev soovitus ei tohiks piirata liikmesriikide pädevust seoses tegevusega, mis on seotud avaliku julgeoleku, riigikaitse, riigi julgeoleku ja riigi tegevusega kriminaalõiguse valdkonnas, sealhulgas liikmesriikide õigusega jätta pakkujad või tarnijad oma turgudelt riigi julgeoleku huvides välja. |
| --- | --- |

(26)

Käesolev soovitus ei tohiks piirata liikmesriikide pädevust seoses tegevusega, mis on seotud avaliku julgeoleku, riigikaitse, riigi julgeoleku ja riigi tegevusega kriminaalõiguse valdkonnas, sealhulgas liikmesriikide õigusega jätta pakkujad või tarnijad oma turgudelt riigi julgeoleku huvides välja.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

I.   EESMÄRGID

| 1. | Selleks et toetada liidu lähenemisviisi väljatöötamist 5G-võrkude küberturvalisuse tagamiseks, määratakse käesolevas soovituses kindlaks meetmed, mis tuleks võtta, et:






  a) | liikmesriigid saaksid hinnata 5G-võrke mõjutavaid küberturvalisuse riske riigi tasandil ja võtta vajalikke turvameetmeid; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

liikmesriigid saaksid hinnata 5G-võrke mõjutavaid küberturvalisuse riske riigi tasandil ja võtta vajalikke turvameetmeid;

| b) | liikmesriigid ja asjaomased liidu institutsioonid, asutused ja muud organid saaksid ühiselt välja kujundada liidu koordineeritud riskihindamise, mis põhineb riikide riskihindamisel; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid ja asjaomased liidu institutsioonid, asutused ja muud organid saaksid ühiselt välja kujundada liidu koordineeritud riskihindamise, mis põhineb riikide riskihindamisel;

| c) | direktiivi (EL) 2016/1148 alusel loodud koostöörühm saaks kindlaks määrata võimalikud ühised meetmed, mida võtta, et maandada digitaalse ökosüsteemi aluseks olevate taristutega, eelkõige 5G-võrkudega seotud küberturvalisuse riske. |
| --- | --- |

c)

direktiivi (EL) 2016/1148 alusel loodud koostöörühm saaks kindlaks määrata võimalikud ühised meetmed, mida võtta, et maandada digitaalse ökosüsteemi aluseks olevate taristutega, eelkõige 5G-võrkudega seotud küberturvalisuse riske.

II.   MÕISTED

| 2. | Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   „5G-võrgud“– kõigi selliste asjaomaste võrgutaristu elementide kogum, mida kasutatakse mobiil- ja traadita side tehnoloogiates täiustatud käitamisnäitajatega (näiteks ülisuur andmeedastuskiirus ja läbilaskevõime, lühikese latentsusajaga ühendused ning ülisuur töökindlus) ühenduvusteenuste ja lisaväärtusega teenuste jaoks või paljude omavahel ühendatud seadmete töö toetamiseks. Need võivad hõlmata pärandvõrgu elemente, mis põhinevad varasema põlvkonna mobiil- ja traadita side tehnoloogial (nt 4G või 3G). 5G-võrkude mõiste peaks hõlmama kõiki võrgu asjaomaseid osi;
  b)   „digitaalse ökosüsteemi aluseks olev taristu“– taristu, mida kasutatakse kriitilise tähtsusega rakenduste kaudu majanduse ja ühiskonna digitaliseerimiseks. |
| --- | --- |

2.

a)   „5G-võrgud“– kõigi selliste asjaomaste võrgutaristu elementide kogum, mida kasutatakse mobiil- ja traadita side tehnoloogiates täiustatud käitamisnäitajatega (näiteks ülisuur andmeedastuskiirus ja läbilaskevõime, lühikese latentsusajaga ühendused ning ülisuur töökindlus) ühenduvusteenuste ja lisaväärtusega teenuste jaoks või paljude omavahel ühendatud seadmete töö toetamiseks. Need võivad hõlmata pärandvõrgu elemente, mis põhinevad varasema põlvkonna mobiil- ja traadita side tehnoloogial (nt 4G või 3G). 5G-võrkude mõiste peaks hõlmama kõiki võrgu asjaomaseid osi;

b)   „digitaalse ökosüsteemi aluseks olev taristu“– taristu, mida kasutatakse kriitilise tähtsusega rakenduste kaudu majanduse ja ühiskonna digitaliseerimiseks.

III.   RIIKIDE TASANDIL VÕETAVAD MEETMED

| 3. | Liikmesriigid peaksid 30. juuniks 2019 teostama 5G-võrgutaristu riskihindamise ning tegema muu hulgas kindlaks kõige tundlikumad elemendid, kus turvarikkumistel oleks märkimisväärne negatiivne mõju. Samuti peaksid liikmesriigid samaks kuupäevaks läbi vaatama ka riiklikul tasandil kohaldatavad turvanõuded ja riskijuhtimismeetodid, et võtta arvesse küberohtusid, mis võivad tuleneda i) tehnilistest teguritest, nagu 5G-võrkude spetsiifilised tehnilised omadused, ja ii) muudest teguritest, nagu õigus- ja poliitikaraamistik, mida võidakse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete tarnijate suhtes kohaldada kolmandates riikides. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kõnealuse riikliku riskihindamise ja läbivaatamise põhjal ning võttes arvesse liidu tasandil koordineeritavaid meetmeid, peaksid liikmesriigid:






  a) | ajakohastama 5G-võrkude puhul kohaldatavaid turvanõudeid ja riskijuhtimismeetodeid; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

ajakohastama 5G-võrkude puhul kohaldatavaid turvanõudeid ja riskijuhtimismeetodeid;

| b) | ajakohastama asjaomaseid kohustusi, mis on kehtestatud üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilise side teenuseid pakkuvatele ettevõtjatele vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklitele 13a ja 13b; |
| --- | --- |

b)

ajakohastama asjaomaseid kohustusi, mis on kehtestatud üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilise side teenuseid pakkuvatele ettevõtjatele vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklitele 13a ja 13b;

| c) | lisama üldloale tingimusi, mis käsitlevad üldkasutatavate võrkude turvalisust loata juurdepääsu seisukohast ja nõudma, et ettevõtjad, kes osalevad mis tahes tulevases 5G sagedusalade raadiosageduste kasutamise õiguste andmise menetluses, võtaksid kohustuse täita võrkude turvalisusega seotud nõudeid vastavalt direktiivile 2002/20/EÜ; |
| --- | --- |

c)

lisama üldloale tingimusi, mis käsitlevad üldkasutatavate võrkude turvalisust loata juurdepääsu seisukohast ja nõudma, et ettevõtjad, kes osalevad mis tahes tulevases 5G sagedusalade raadiosageduste kasutamise õiguste andmise menetluses, võtaksid kohustuse täita võrkude turvalisusega seotud nõudeid vastavalt direktiivile 2002/20/EÜ;

| d) | rakendama muid ennetavaid meetmeid, mille eesmärk on maandada võimalikke küberturvalisuse riske. |
| --- | --- |

d)

rakendama muid ennetavaid meetmeid, mille eesmärk on maandada võimalikke küberturvalisuse riske.

| 5. | Punktis 4 osutatud meetmed peaksid hõlmama tarnijate ja ettevõtjate rangemat kohustust tagada võrkude tundlike osade turvalisus ning vajaduse korral muid kohustust, näiteks anda riigi pädevatele asutustele asjakohast teavet seoses kavandatavate muudatustega elektroonilise side võrkudes, ja nõuet, mille kohaselt peavad riiklikud auditeerimis- ja sertifitseerimislaborid turvalisuse ja usaldusväärsuse huvides konkreetseid infotehnoloogiakomponente ja -süsteeme eelnevalt testima. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Näiteks juhul kui sama ettevõtja käitab või ehitab võrgutaristut rohkem kui ühes liikmesriigis või kui võrgu konfiguratsioonides on suuri sarnasusi, peaksid ühiseid turvalisusalaseid läbivaatamisi tegema kaks või enam liikmesriiki, kes kasutavad ja jagavad asjakohaseid tehnilisi teadmisi ja vahendeid, mis on seotud digitaalse ökosüsteemi ja 5G-võrkude aluseks oleva taristuga. Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA), Europol ja Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC) peaksid seadma selles valdkonnas liikmesriikide esitatud abitaotlused prioriteediks. Kõnealuste läbivaatamiste tulemused tuleks edastada koostöörühmale ja küberturbe intsidentide lahendamise üksuste võrgustikule. |
| --- | --- |

6.

IV.   LIIDU TASANDIL KOORDINEERITAVAD MEETMED

| 7. | Selleks et töötada välja ühine lähenemisviis 5G-võrkude küberturvalisusriskide maandamiseks, peaksid liikmesriigid alustama 30. aprilliks 2019 koostöörühmas tööd spetsiaalses töösuunas. Vajaduse korral peaksid liikmesriigid kutsuma asjaomaseid asutusi osalema koostöörühma töös. |
| --- | --- |

7.

Euroopa koordineeritud riskihindamine

| 8. | Liikmesriigid peaksid vahetama omavahel ja asjaomaste liidu asutustega teavet, et suurendada ühist teadlikkust 5G-võrkudega seotud olemasolevatest ja võimalikest küberturvalisuse riskidest. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Liikmesriigid peaksid edastama oma riiklikud riskihinnangud komisjonile ja Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ametile (ENISA) 15. juuliks 2019. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA) peaks koostama eraldi 5G-võrkude ohtude kaardistamise aruande. Seda protsessi peaksid toetama direktiivi (EL) 2016/1148 kohaselt loodud koostöörühm ja küberturbe intsidentide lahendamise üksuste võrgustik. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Võttes arvesse kõiki neid elemente, peaksid liikmesriigid komisjoni toel ja koos Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ametiga (ENISA) viima 1. oktoobriks 2019 lõpule digitaalse ökosüsteemi ja eelkõige 5G-võrkude aluseks oleva taristuga seotud kogu liitu hõlmavate riskide ühise läbivaatamise. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kõnealuse ühise läbivaatamise puhul tuleks eelkõige analüüsida riske, millele on avatud 5G-võrkude põhielementides sisalduvad eriti tundlikud või haavatavad elemendid, operatsiooni- ja hoolduskeskus, samuti 5G-juurdepääsuvõrgu elemendid, mida kasutatakse tööstuslikes rakendustes. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Teises etapis tuleks kõnealust ühist läbivaatamist laiendada digitaalse väärtusahela muudele strateegilistele elementidele. |
| --- | --- |

13.

Liidu ühine meetmete kogum riskide maandamiseks

| 14. | Koostöörühma töö raames tuleks kindlaks teha punkti 4 kohased riikide tasandil rakendatavad parimad tavad. Riikide parimate tavade alusel tuleks 31. detsembriks 2019 kokku leppida asjakohaste, tulemuslike ja proportsionaalsete riskijuhtimismeetmete kogum, millega saab maandada liikmesriigi ja liidu tasandil tuvastatud küberturvalisuse riske, et anda komisjonile nõu ühiste miinimumnõuete väljatöötamiseks, et tagada 5G-võrkude küberturvalisuse kõrge tase kogu liidus. |
| --- | --- |

14.

| 15. | See meetmete kogum peaks hõlmama järgmist:






  a) | selliste turvariskiliikide loetelu, mis võivad mõjutada 5G-võrkude küberturvalisust (nt tarneahela risk, tarkvara haavatavuse risk, juurdepääsukontrolli risk ning riskid, mis tulenevad õigus- ja poliitikaraamistikust, mida võidakse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete tarnijate suhtes kohaldada kolmandates riikides); ning |
| --- | --- | --- |

15.

a)

selliste turvariskiliikide loetelu, mis võivad mõjutada 5G-võrkude küberturvalisust (nt tarneahela risk, tarkvara haavatavuse risk, juurdepääsukontrolli risk ning riskid, mis tulenevad õigus- ja poliitikaraamistikust, mida võidakse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete tarnijate suhtes kohaldada kolmandates riikides); ning

| b) | võimalike maandavate meetmete loetelu (nt kolmanda isiku teostatav riistvara, tarkvara või teenuste sertifitseerimine, ametlikud riistvara ja tarkvara testid või vastavuskontroll ning protsessid, millega tagatakse juurdepääsukontrolli korra olemasolu ja selle järgimine, selliste toodete, teenuste või tarnijate kindlakstegemine, mida võib pidada ebaturvalisteks jne). Need meetmed peaksid käsitlema igat liiki turvariske, mis on pärast riskihindamist kindlaks tehtud ühes või mitmes liikmesriigis. |
| --- | --- |

b)

võimalike maandavate meetmete loetelu (nt kolmanda isiku teostatav riistvara, tarkvara või teenuste sertifitseerimine, ametlikud riistvara ja tarkvara testid või vastavuskontroll ning protsessid, millega tagatakse juurdepääsukontrolli korra olemasolu ja selle järgimine, selliste toodete, teenuste või tarnijate kindlakstegemine, mida võib pidada ebaturvalisteks jne). Need meetmed peaksid käsitlema igat liiki turvariske, mis on pärast riskihindamist kindlaks tehtud ühes või mitmes liikmesriigis.

| 16. | Pärast seda, kui on välja töötatud 5G-võrkude jaoks asjakohased Euroopa küberturvalisuse sertifitseerimise kavad, peaksid liikmesriigid kooskõlas liidu õigusega võtma vastu riiklikud tehnilised normid, millega nähakse ette kõnealuste kavadega hõlmatud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toodete, teenuste või süsteemide kohustuslik sertifitseerimine. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Liikmesriigid peaksid koos komisjoniga määrama kindlaks tingimused, mis käsitlevad üldkasutatavate võrkude turvalisust loata juurdepääsu seisukohast ja mis lisatakse üldloale, ning võrkude turvanõuded, mille alusel nõutakse, et ettevõtjad, kes osalevad 5G sagedusalade raadiosageduste kasutamise õiguste andmise menetluses, võtaksid kohustuse täita direktiivi 2002/20/EÜ nõudeid. Võimaluse korral peaksid need kajastuma punkti 4 alapunkti c kohaselt võetud meetmetes. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Liikmesriigid peaksid tegema komisjoniga koostööd, et töötada välja konkreetsed turvanõuded, mida saaks kohaldada 5G-võrkudega seotud riigihangete puhul. See peaks hõlmama kohustuslikke nõudeid küberturvalisuse sertifitseerimise kavade rakendamiseks riigihangete puhul, kui sellised kavad ei ole veel kõigi tarnijate ja ettevõtjate jaoks siduvad. |
| --- | --- |

18.

V.   LÄBIVAATAMINE

| 19. | Liikmesriigid peaksid tegema komisjoniga koostööd, et hinnata käesoleva soovituse mõju 1. oktoobriks 2020, et määrata kindlaks asjakohased edasised sammud. Hindamisel tuleks arvesse võtta liidu kooskõlastatud riskihindamise ja liidu meetmete kogumi rakendamise tulemusi. |
| --- | --- |

19.

Strasbourg, 26. märts 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Julian KING

---

(1)  COM(2016)588 final.

1

(2)  Euroopa Ülemkogu 21. ja 22. märtsi 2019. aasta järeldused.

2

(3)  Euroopa Liidu olukord 2018. aastal – Euroopa suveräänsuse aeg, 12. september 2018.

3

(4)  JOIN (2019) 5 final.

4

(5)  www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2019-0156+0+DOC+PDF+V0//ET.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33) ja eridirektiivid.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (ELT L 321, 17.12.2018, lk 36).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

9

(10)  https://resilience.enisa.europa.eu/article-13.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (ELT L 194, 19.7.2016, lk 1).

11

(12)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ENISAt ehk ELi küberturvalisuse ametit, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 526/2013 ja mis käsitleb info- ja kommunikatsioonitehnoloogia küberturvalisuse sertifitseerimist („küberturvalisust käsitlev õigusakt“), COM (2017) 477 final - 2017/0225 (COD).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/452, millega luuakse liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik (ELT L 79I, 21.3.2019, lk 1).

15

(16)  2019. aastal kavatsetakse vähemalt ühe sagedusalaga seotud enampakkumismenetlus korraldada 11 liikmesriigis: Austria, Belgia, Tšehhi, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Iirimaa, Madalmaad, Leedu, Portugal. 2020. aastaks on kavandatud veel kuus enampakkumist järgmistes riikides: Hispaania, Malta, Leedu (erinevad sagedused), Slovakkia, Poola, Ühendkuningriik. Allikas: http://5gobservatory.eu/observatory-overview/observatory-reports/.

16

---