# Uradni list L 55/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 55 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6225. februar 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 55

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6225. februar 2019

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/320 z dne 12. decembra 2018 o dopolnitvi Direktive 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z uporabo bistvenih zahtev iz člena 3(3)(g) navedene direktive, da se zagotovi lokacija kličočega v komunikacijah v sili z mobilnih naprav | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/321 z dne 18. februarja 2019 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2017/1232 | 4 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/322 z dne 31. januarja 2019 o prenosu pooblastila za sprejetje odločitev v zvezi z nadzorniškimi pooblastili, podeljenimi po nacionalnem pravu (ECB/2019/4) | 7 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/323 z dne 12. februarja 2019 o imenovanju vodij delovnih enot za sprejetje odločitev v zvezi z nadzorniškimi pooblastili, podeljenimi po nacionalnem pravu (ECB/2019/5) | 16 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/320 z dne 12. decembra 2018 o dopolnitvi Direktive 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z uporabo bistvenih zahtev iz člena 3(3)(g) navedene direktive, da se zagotovi lokacija kličočega v komunikacijah v sili z mobilnih naprav

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/321 z dne 18. februarja 2019 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2017/1232

4

SKLEPI

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/322 z dne 31. januarja 2019 o prenosu pooblastila za sprejetje odločitev v zvezi z nadzorniškimi pooblastili, podeljenimi po nacionalnem pravu (ECB/2019/4)

7

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/323 z dne 12. februarja 2019 o imenovanju vodij delovnih enot za sprejetje odločitev v zvezi z nadzorniškimi pooblastili, podeljenimi po nacionalnem pravu (ECB/2019/5)

16

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 25.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 55/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/320

z dne 12. decembra 2018

o dopolnitvi Direktive 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z uporabo bistvenih zahtev iz člena 3(3)(g) navedene direktive, da se zagotovi lokacija kličočega v komunikacijah v sili z mobilnih naprav

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu in razveljavitvi Direktive 1999/5/ES (1) ter zlasti člena 3(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 14 Direktive 2014/53/EU, je radijska oprema lahko ključna pri zagotavljanju dostopa do reševalnih služb in bi zato morala v določenih primerih biti zasnovana tako, da bi podpirala funkcije za zagotavljanje dostopa do navedenih storitev. |
| --- | --- |

(1)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 14 Direktive 2014/53/EU, je radijska oprema lahko ključna pri zagotavljanju dostopa do reševalnih služb in bi zato morala v določenih primerih biti zasnovana tako, da bi podpirala funkcije za zagotavljanje dostopa do navedenih storitev.

| (2) | Sistem, vzpostavljen v okviru programa Galileo na podlagi Uredbe (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2), je globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS), ki je v popolni lasti in pod nadzorom Unije ter zagotavlja storitev zelo natančnega določanja lokacije pod civilnim nadzorom. Sistem Galileo se lahko uporablja skupaj z drugimi GNSS. |
| --- | --- |

(2)

Sistem, vzpostavljen v okviru programa Galileo na podlagi Uredbe (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2), je globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS), ki je v popolni lasti in pod nadzorom Unije ter zagotavlja storitev zelo natančnega določanja lokacije pod civilnim nadzorom. Sistem Galileo se lahko uporablja skupaj z drugimi GNSS.

| (3) | Vesoljska strategija za Evropo (3), sprejeta leta 2016, napoveduje ukrepe za uvedbo storitev določanja lokacije in navigacije sistema Galileo na mobilnih telefonih. |
| --- | --- |

(3)

Vesoljska strategija za Evropo (3), sprejeta leta 2016, napoveduje ukrepe za uvedbo storitev določanja lokacije in navigacije sistema Galileo na mobilnih telefonih.

| (4) | Svet je v svojih sklepih z dne 5. decembra 2017 (4) podprl razvoj močnega podrejenega trga za vesoljske aplikacije in storitve ter poudaril, da bi bilo treba po potrebi sprejeti ustrezne ukrepe, tudi regulativne, da se zagotovi popolna združljivost naprav, ki se prodajajo v Uniji, s sistemom Galileo ter spodbudi razširjenost naprav, ki uporabljajo sistem Galileo, na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(4)

Svet je v svojih sklepih z dne 5. decembra 2017 (4) podprl razvoj močnega podrejenega trga za vesoljske aplikacije in storitve ter poudaril, da bi bilo treba po potrebi sprejeti ustrezne ukrepe, tudi regulativne, da se zagotovi popolna združljivost naprav, ki se prodajajo v Uniji, s sistemom Galileo ter spodbudi razširjenost naprav, ki uporabljajo sistem Galileo, na svetovnem trgu.

| (5) | Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa uvedbo enotne evropske številke za klic v sili (112) po vsej Uniji in zavezuje države članice, da zagotovijo, da podjetja, ki končnim uporabnikom zagotavljajo elektronsko komunikacijsko storitev odpravljanja klicev na številko ali številke v nacionalnem načrtu oštevilčenja, dajo informacije o lokaciji kličočega na voljo organom, ki obravnavajo vsaj klice v sili na enotno evropsko številko za klic v sili 112. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa uvedbo enotne evropske številke za klic v sili (112) po vsej Uniji in zavezuje države članice, da zagotovijo, da podjetja, ki končnim uporabnikom zagotavljajo elektronsko komunikacijsko storitev odpravljanja klicev na številko ali številke v nacionalnem načrtu oštevilčenja, dajo informacije o lokaciji kličočega na voljo organom, ki obravnavajo vsaj klice v sili na enotno evropsko številko za klic v sili 112.

| (6) | Ročni mobilni telefoni z naprednimi računalniškimi zmogljivostmi („mobilne naprave“) so kategorija telekomunikacijske radijske opreme, ki se v Uniji največkrat uporablja za klice na enotno evropsko številko za klic v sili 112. |
| --- | --- |

(6)

Ročni mobilni telefoni z naprednimi računalniškimi zmogljivostmi („mobilne naprave“) so kategorija telekomunikacijske radijske opreme, ki se v Uniji največkrat uporablja za klice na enotno evropsko številko za klic v sili 112.

| (7) | Natančnost določanja lokacije s pomočjo radijske opreme, ki dostopa do storitev v sili, ima ključno vlogo pri zagotavljanju učinkovitosti zahtevanega dostopa do teh storitev. Trenutno se lokacija kličočega v sporočilih v sili z mobilnih naprav določi z uporabo ID celice, ki temelji na območju pokritosti telekomunikacijskega stolpa, ki zadevni mobilni napravi zagotavlja storitev. Območje pokritosti telekomunikacijskega stolpa je od 100 metrov do več kilometrov. V nekaterih primerih, zlasti v gorah, mestih in velikih zgradbah, lahko to povzroči znatne napake pri določanju lokacije kličočega v sili. |
| --- | --- |

(7)

Natančnost določanja lokacije s pomočjo radijske opreme, ki dostopa do storitev v sili, ima ključno vlogo pri zagotavljanju učinkovitosti zahtevanega dostopa do teh storitev. Trenutno se lokacija kličočega v sporočilih v sili z mobilnih naprav določi z uporabo ID celice, ki temelji na območju pokritosti telekomunikacijskega stolpa, ki zadevni mobilni napravi zagotavlja storitev. Območje pokritosti telekomunikacijskega stolpa je od 100 metrov do več kilometrov. V nekaterih primerih, zlasti v gorah, mestih in velikih zgradbah, lahko to povzroči znatne napake pri določanju lokacije kličočega v sili.

| (8) | Identifikacija lokacije kličočega na podlagi ID celice, ki jo dopolnjujejo informacije Wi-Fi in GNSS, omogoča natančnejše določanje lokacije kličočega ter zagotavlja hitrejše in učinkovitejše reševanje ter optimizacijo virov. |
| --- | --- |

(8)

Identifikacija lokacije kličočega na podlagi ID celice, ki jo dopolnjujejo informacije Wi-Fi in GNSS, omogoča natančnejše določanje lokacije kličočega ter zagotavlja hitrejše in učinkovitejše reševanje ter optimizacijo virov.

| (9) | Metode določanja lokacije kličočega s pomočjo GNSS so že bile uvedene v osmih državah članicah in nekaterih tretjih državah. |
| --- | --- |

(9)

Metode določanja lokacije kličočega s pomočjo GNSS so že bile uvedene v osmih državah članicah in nekaterih tretjih državah.

| (10) | V zvezi s sistemi za samodejni klic (eCall), ki so vgrajeni v vozilo kot storitev številke 112, Uredba (EU) 2015/758 Evropskega parlamenta in Sveta (6) že zahteva, da so sprejemniki v teh sistemih združljivi s storitvami določanja lokacije, ki jih zagotavljata sistema Galileo in EGNOS. |
| --- | --- |

(10)

V zvezi s sistemi za samodejni klic (eCall), ki so vgrajeni v vozilo kot storitev številke 112, Uredba (EU) 2015/758 Evropskega parlamenta in Sveta (6) že zahteva, da so sprejemniki v teh sistemih združljivi s storitvami določanja lokacije, ki jih zagotavljata sistema Galileo in EGNOS.

| (11) | Zaradi navedenih razlogov bi morale tudi mobilne naprave spadati v kategorijo radijske opreme, ki podpira nekatere funkcije, ki zagotavljajo dostop do storitev v sili iz člena 3(3)(g) Direktive 2014/53/EU. Nove mobilne naprave bi morale omogočati dostop do informacij o lokaciji na podlagi Wi-Fi in GNSS pri komunikacijah v sili, funkcija določanja lokacije pa bi morala biti združljiva s storitvami programa Galileo in z njimi medsebojno delovati. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi navedenih razlogov bi morale tudi mobilne naprave spadati v kategorijo radijske opreme, ki podpira nekatere funkcije, ki zagotavljajo dostop do storitev v sili iz člena 3(3)(g) Direktive 2014/53/EU. Nove mobilne naprave bi morale omogočati dostop do informacij o lokaciji na podlagi Wi-Fi in GNSS pri komunikacijah v sili, funkcija določanja lokacije pa bi morala biti združljiva s storitvami programa Galileo in z njimi medsebojno delovati.

| (12) | Direktiva 2014/53/EU je omejena na izražanje bistvenih zahtev. Da se olajša ugotavljanje skladnosti z navedenimi zahtevami, direktiva določa domnevo skladnosti radijske opreme s prostovoljnimi harmoniziranimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7), da se določijo podrobne tehnične specifikacije navedenih zahtev. |
| --- | --- |

(12)

Direktiva 2014/53/EU je omejena na izražanje bistvenih zahtev. Da se olajša ugotavljanje skladnosti z navedenimi zahtevami, direktiva določa domnevo skladnosti radijske opreme s prostovoljnimi harmoniziranimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7), da se določijo podrobne tehnične specifikacije navedenih zahtev.

| (13) | Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo (Cenelec) in Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI) sta bila pozvana, da v podporo izvajanju člena 3 Direktive 2014/53/EU pripravita harmonizirane standarde za radijsko opremo (M/536) (8). |
| --- | --- |

(13)

Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo (Cenelec) in Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI) sta bila pozvana, da v podporo izvajanju člena 3 Direktive 2014/53/EU pripravita harmonizirane standarde za radijsko opremo (M/536) (8).

| (14) | Gospodarskim subjektom bi bilo treba zagotoviti dovolj časa, da izvedejo potrebne prilagoditve na mobilnih napravah, ki jih nameravajo dati na trg. Noben del te uredbe se ne bi smel razlagati, kot da se gospodarskim subjektom preprečuje, da bi ravnali v skladu z njo od datuma začetka njene veljavnosti. |
| --- | --- |

(14)

Gospodarskim subjektom bi bilo treba zagotoviti dovolj časa, da izvedejo potrebne prilagoditve na mobilnih napravah, ki jih nameravajo dati na trg. Noben del te uredbe se ne bi smel razlagati, kot da se gospodarskim subjektom preprečuje, da bi ravnali v skladu z njo od datuma začetka njene veljavnosti.

| (15) | Komisija je med pripravljalnim delom ukrepov iz te uredbe opravila ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni, in se posvetovala s strokovno skupino za vesoljsko politiko na njenih sestankih 14. novembra 2017 in 14. marca 2018 – |
| --- | --- |

(15)

Komisija je med pripravljalnim delom ukrepov iz te uredbe opravila ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni, in se posvetovala s strokovno skupino za vesoljsko politiko na njenih sestankih 14. novembra 2017 in 14. marca 2018 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Bistvene zahteve iz člena 3(3)(g) Direktive 2014/53/EU veljajo za ročne mobilne telefone s podobnimi funkcijami, kot jih ima računalnik, v smislu sposobnosti obdelave in shranjevanja podatkov.

2.   Skladnost s prvim odstavkom se zagotovi s tehničnimi rešitvami za sprejem in obdelavo podatkov Wi-Fi in podatkov globalnih navigacijskih satelitskih sistemov, ki so združljivih ter interoperabilni vsaj s sistemom Galileo iz Uredbe (EU) št. 1285/2013, ter za dajanje teh podatkov na voljo za prenos komunikacij v sili.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 17. marca 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. decembra 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 153, 22.5.2014, str. 62.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 876/2002 in Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 347, 20.12.2013, str. 1).

2

(3)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Vesoljska strategija za Evropo (COM(2016) 705 final).

3

(4)  Sklepi Sveta z dne 5. decembra 2017 o vmesni oceni programov Galileo in EGNOS ter uspešnosti Agencije za evropski GNSS (15435/17).

4

(5)  Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah) (UL L 108, 24.4.2002, str. 51).

5

(6)  Uredba (EU) 2015/758 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o zahtevah za homologacijo za uvedbo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke112 in spremembi Direktive 2007/46/ES (UL L 123, 19.5.2015, str. 77).

6

(7)  Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

7

(8)  Izvedbeni sklep Komisije C(2015) 5376 final z dne 4. avgusta 2015 o zahtevi za standardizacijo Evropskemu odboru za elektrotehnično standardizacijo in Evropskemu inštitutu za telekomunikacijske standarde v zvezi z radijsko opremo v podporo Direktivi 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta.

8

---

| 25.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 55/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 55/4

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/321

z dne 18. februarja 2019

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2017/1232

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1) ter zlasti člena 57(4) in člena 58(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (2), je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo določenega blaga. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (2), je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo določenega blaga.

| (2) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1232 (3) je bil izdelek iz sferoidnega grafitnega litega železa (nodularna litina, EN-GJS-500-7) uvrščen pod oznako KN 7325 99 10 kot drugi liti izdelki iz tempranega litega železa. |
| --- | --- |

(2)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1232 (3) je bil izdelek iz sferoidnega grafitnega litega železa (nodularna litina, EN-GJS-500-7) uvrščen pod oznako KN 7325 99 10 kot drugi liti izdelki iz tempranega litega železa.

| (3) | Uvrstitev v Izvedbeni uredbi (EU) 2017/1232 je temeljila na pojasnjevalnih opombah kombinirane nomenklature k oznaki KN 7307 19 10, ki so opredeljevale temprano lito železo, v skladu z navedenimi opombami pa je izraz „tempran“ vključeval sferoidno grafitno lito železo. |
| --- | --- |

(3)

Uvrstitev v Izvedbeni uredbi (EU) 2017/1232 je temeljila na pojasnjevalnih opombah kombinirane nomenklature k oznaki KN 7307 19 10, ki so opredeljevale temprano lito železo, v skladu z navedenimi opombami pa je izraz „tempran“ vključeval sferoidno grafitno lito železo.

| (4) | V združenih zadevah C-397/17 in C-398/17, Profit Europe (4), je Sodišče odločilo, da je treba pribor (fitinge) za cevi iz sferoidnega grafitnega litega železa uvrstiti pod tarifno podštevilko 7307 19 90. |
| --- | --- |

(4)

V združenih zadevah C-397/17 in C-398/17, Profit Europe (4), je Sodišče odločilo, da je treba pribor (fitinge) za cevi iz sferoidnega grafitnega litega železa uvrstiti pod tarifno podštevilko 7307 19 90.

| (5) | Sodišče je svojo odločitev utemeljilo na ugotovitvi, da se sferoidno grafitno lito železo in temprano lito železo razlikujeta po sestavi in načinu proizvodnje ter da je, čeprav ima sferoidno grafitno lito železo podobne lastnosti kot temprano lito železo (EN-GJM), kljub temu ločena kategorija v razvrstitvi litega železa (EN-GJS). |
| --- | --- |

(5)

Sodišče je svojo odločitev utemeljilo na ugotovitvi, da se sferoidno grafitno lito železo in temprano lito železo razlikujeta po sestavi in načinu proizvodnje ter da je, čeprav ima sferoidno grafitno lito železo podobne lastnosti kot temprano lito železo (EN-GJM), kljub temu ločena kategorija v razvrstitvi litega železa (EN-GJS).

| (6) | Sodišče je ugotovilo, da v zvezi s tem navedene pojasnjevalne opombe s tem, da navajajo, da „izraz ‚temprano‘ vključuje sferoidno grafitno lito železo“, učinkujejo tako, da razširjajo pojem „tempranega litega železa“ na drugo kategorijo litega železa, in se zato ne smejo upoštevati. |
| --- | --- |

(6)

Sodišče je ugotovilo, da v zvezi s tem navedene pojasnjevalne opombe s tem, da navajajo, da „izraz ‚temprano‘ vključuje sferoidno grafitno lito železo“, učinkujejo tako, da razširjajo pojem „tempranega litega železa“ na drugo kategorijo litega železa, in se zato ne smejo upoštevati.

| (7) | Sodba Sodišča se uporablja po analogiji za izdelek, ki ga zajema Izvedbena uredba (EU) 2017/1232, saj ta izdelek ustreza standardu EN-GJS-500-7, njegova uvrstitev kot izdelek iz tempranega železa pa je temeljila na besedilu pojasnjevalnih opomb kombinirane nomenklature k oznaki KN 7307 19 10, za katere je Sodišče ugotovilo, da spreminjajo področje uporabe tarifne podštevilke KN 7307 19 10. |
| --- | --- |

(7)

Sodba Sodišča se uporablja po analogiji za izdelek, ki ga zajema Izvedbena uredba (EU) 2017/1232, saj ta izdelek ustreza standardu EN-GJS-500-7, njegova uvrstitev kot izdelek iz tempranega železa pa je temeljila na besedilu pojasnjevalnih opomb kombinirane nomenklature k oznaki KN 7307 19 10, za katere je Sodišče ugotovilo, da spreminjajo področje uporabe tarifne podštevilke KN 7307 19 10.

| (8) | Uvrstitev izdelka, ki ga zajema Izvedbena uredba (EU) 2017/1232, zato ni v skladu z ugotovitvami Sodišča v njegovi sodbi v združenih zadevah C-397/17 in C-398/17. |
| --- | --- |

(8)

Uvrstitev izdelka, ki ga zajema Izvedbena uredba (EU) 2017/1232, zato ni v skladu z ugotovitvami Sodišča v njegovi sodbi v združenih zadevah C-397/17 in C-398/17.

| (9) | Izvedbeno uredbo (EU) 2017/1232 bi bilo zato treba razveljaviti in nadomestiti. |
| --- | --- |

(9)

Izvedbeno uredbo (EU) 2017/1232 bi bilo zato treba razveljaviti in nadomestiti.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 navedene razpredelnice.

Člen 2

Izvedbena uredba (EU) 2017/1232 se razveljavi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. februarja 2019

Za Komisijo

V imenu predsednika

Stephen QUEST

Generalni direktor

Generalni direktorat za obdavčenje in carinsko unijo

---

(1)  
  UL L 269, 10.10.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1232 z dne 3. julija 2017 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo (UL L 177, 8.7.2017, str. 23).

3

(4)  Sodba z dne 12. julija 2018, Profit Europe, C-397/17 in C 398/17, EU:C:2018:564.

4

---

PRILOGA

| Poimenovanje blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Okrogel izdelek s premerom približno 500 mm in maso približno 23 kg. Izdelan je iz sferoidnega grafitnega litega železa (nodularna litina EN-GJS-500-7). Izdelek je zaradi zaščite pred korozijo prebarvan s črnim bitumnom.
  Izdelek je certificiran v skladu s standardom EN 124 (pokrovi za odtoke in jaške na voznih površinah in površinah za pešce) in se uporablja kot pokrov za kanal (na primer za kanale za padavinsko vodo).
  Glej sliko (1). | 7325 99 90 | Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 7325 , 7325 99 in 7325 99 90 .
  Uvrstitev izdelka pod oznako KN 7325 10 00 kot drugi liti izdelki iz netempranega litega železa je izključena, ker netempranega litega železa ni mogoče preoblikovati pod tlačno napetostjo, medtem ko se sferoidno lito železo lahko preoblikuje pod natezno obremenitvijo in do določene mere tudi pod tlačno napetostjo. Zato se sferoidno grafitno lito železo ne more šteti za netemprano železo (po analogiji glej sodbo z dne 12. julija 2018 v združenih zadevah Profit Europe, C-397/17 in C-398/17, EU:C:2018:564).
  Uvrstitev izdelka pod oznako KN 7325 99 10 kot drugi liti izdelki iz tempranega železa je prav tako izključena, saj se sferoidno grafitno lito železo in temprano lito železo razlikujeta glede sestave in načina proizvodnje. Čeprav ima sferoidno grafitno lito železo značilnosti, ki so podobne značilnostim tempranega litega železa (EN-GJM), kljub temu predstavlja ločeno kategorijo (EN-GJS) (po analogiji glej sodbo z dne 12. julija 2018 v združenih zadevah Profit Europe, C-397/17 in C-398/17).
  Izdelek je zato treba uvrstiti pod oznako KN 7325 99 90 kot „drugi liti izdelki iz drugega železa“. |

Poimenovanje blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Okrogel izdelek s premerom približno 500 mm in maso približno 23 kg. Izdelan je iz sferoidnega grafitnega litega železa (nodularna litina EN-GJS-500-7). Izdelek je zaradi zaščite pred korozijo prebarvan s črnim bitumnom.

Izdelek je certificiran v skladu s standardom EN 124 (pokrovi za odtoke in jaške na voznih površinah in površinah za pešce) in se uporablja kot pokrov za kanal (na primer za kanale za padavinsko vodo).

Glej sliko (1).

7325 99 90

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 7325 , 7325 99 in 7325 99 90 .

Uvrstitev izdelka pod oznako KN 7325 10 00 kot drugi liti izdelki iz netempranega litega železa je izključena, ker netempranega litega železa ni mogoče preoblikovati pod tlačno napetostjo, medtem ko se sferoidno lito železo lahko preoblikuje pod natezno obremenitvijo in do določene mere tudi pod tlačno napetostjo. Zato se sferoidno grafitno lito železo ne more šteti za netemprano železo (po analogiji glej sodbo z dne 12. julija 2018 v združenih zadevah Profit Europe, C-397/17 in C-398/17, EU:C:2018:564).

Uvrstitev izdelka pod oznako KN 7325 99 10 kot drugi liti izdelki iz tempranega železa je prav tako izključena, saj se sferoidno grafitno lito železo in temprano lito železo razlikujeta glede sestave in načina proizvodnje. Čeprav ima sferoidno grafitno lito železo značilnosti, ki so podobne značilnostim tempranega litega železa (EN-GJM), kljub temu predstavlja ločeno kategorijo (EN-GJS) (po analogiji glej sodbo z dne 12. julija 2018 v združenih zadevah Profit Europe, C-397/17 in C-398/17).

Izdelek je zato treba uvrstiti pod oznako KN 7325 99 90 kot „drugi liti izdelki iz drugega železa“.

---

(1)  Slika je samo informativne narave.

---

SKLEPI

| 25.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 55/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 55/7

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2019/322

z dne 31. januarja 2019

o prenosu pooblastila za sprejetje odločitev v zvezi z nadzorniškimi pooblastili, podeljenimi po nacionalnem pravu (ECB/2019/4)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1) ter zlasti člena 4(1)(d) in (e) in členov 4(3) in 9(1) Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa Evropske centralne banke (EU) 2017/933 z dne 16. novembra 2016 o splošnem okviru za prenos pooblastil za odločanje o pravnih instrumentih v zvezi z nadzorniškimi nalogami (ECB/2016/40) (2) ter zlasti člena 4 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V okviru člena 6 Uredbe (EU) št. 1024/2013 je Evropska centralna banka (ECB) izključno pristojna za izvajanje nadzora kreditnih institucij s ciljem, da se zagotovi skladna uporaba nadzornih standardov, spodbuja finančna stabilnost in zagotovijo enaki konkurenčni pogoji. |
| --- | --- |

(1)

V okviru člena 6 Uredbe (EU) št. 1024/2013 je Evropska centralna banka (ECB) izključno pristojna za izvajanje nadzora kreditnih institucij s ciljem, da se zagotovi skladna uporaba nadzornih standardov, spodbuja finančna stabilnost in zagotovijo enaki konkurenčni pogoji.

| (2) | Člen 4(3) Uredbe (EU) št. 1024/2013 določa, da mora ECB uporabljati vse upoštevno pravo Unije in nacionalno zakonodajo, s katero so bile prenesene morebitne direktive, ki so del upoštevnega prava Unije. |
| --- | --- |

(2)

Člen 4(3) Uredbe (EU) št. 1024/2013 določa, da mora ECB uporabljati vse upoštevno pravo Unije in nacionalno zakonodajo, s katero so bile prenesene morebitne direktive, ki so del upoštevnega prava Unije.

| (3) | V skladu z drugim pododstavkom člena 9(1) Uredbe (EU) št. 1024/2013 ima ECB za namene opravljanja nalog, prenesenih nanjo, vsa pooblastila in obveznosti, določene v Uredbi (EU) št. 1024/2013, ter vsa pooblastila in obveznosti, ki jih imajo na podlagi upoštevnega prava Unije pristojni organi. Pristojnost ECB obsega tudi izvajanje nadzorniških pooblastil, podeljenih po nacionalnem pravu, ki niso izrecno določena v pravu Unije, če ta pooblastila sodijo v okvir nalog ECB po členu 4 Uredbe (EU) št. 1024/2013 in podpirajo nadzorno funkcijo. ECB mora kot pristojni organ vsako leto sprejeti veliko odločitev v zvezi z nadzorniškimi pooblastili, podeljenimi po nacionalnem pravu. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z drugim pododstavkom člena 9(1) Uredbe (EU) št. 1024/2013 ima ECB za namene opravljanja nalog, prenesenih nanjo, vsa pooblastila in obveznosti, določene v Uredbi (EU) št. 1024/2013, ter vsa pooblastila in obveznosti, ki jih imajo na podlagi upoštevnega prava Unije pristojni organi. Pristojnost ECB obsega tudi izvajanje nadzorniških pooblastil, podeljenih po nacionalnem pravu, ki niso izrecno določena v pravu Unije, če ta pooblastila sodijo v okvir nalog ECB po členu 4 Uredbe (EU) št. 1024/2013 in podpirajo nadzorno funkcijo. ECB mora kot pristojni organ vsako leto sprejeti veliko odločitev v zvezi z nadzorniškimi pooblastili, podeljenimi po nacionalnem pravu.

| (4) | Da se olajša postopek sprejemanja odločitev, je treba sprejeti sklep o prenosu pooblastil v zvezi s sprejemanjem takih odločitev. Sodišče Evropske unije je potrdilo, da je prenos pooblastil potreben za to, da se instituciji, ki mora sprejeti veliko odločitev, omogoči opravljanje njenih nalog. Podobno je potrdilo, da je nujnost zagotavljanja sposobnosti delovanja organa odločanja načelo, ki ga vsebuje vsak institucionalni sistem (3). |
| --- | --- |

(4)

Da se olajša postopek sprejemanja odločitev, je treba sprejeti sklep o prenosu pooblastil v zvezi s sprejemanjem takih odločitev. Sodišče Evropske unije je potrdilo, da je prenos pooblastil potreben za to, da se instituciji, ki mora sprejeti veliko odločitev, omogoči opravljanje njenih nalog. Podobno je potrdilo, da je nujnost zagotavljanja sposobnosti delovanja organa odločanja načelo, ki ga vsebuje vsak institucionalni sistem (3).

| (5) | Prenos pooblastil za odločanje bi moral biti omejen in sorazmeren, obseg prenosa pooblastil pa bi moral biti jasno opredeljen. |
| --- | --- |

(5)

Prenos pooblastil za odločanje bi moral biti omejen in sorazmeren, obseg prenosa pooblastil pa bi moral biti jasno opredeljen.

| (6) | Sklep (EU) 2017/933 (ECB/2016/40) določa postopek, ki ga je treba uporabiti pri sprejemanju sklepov o prenosu pooblastil v zvezi z nadzorom, in določa, na katere osebe se lahko pooblastila za odločanje prenesejo. Navedeni sklep ne vpliva na izvajanje nadzorniških nalog ECB in ne posega v pristojnost Nadzornega odbora, da Svetu ECB predlaga dokončne osnutke odločitev. |
| --- | --- |

(6)

Sklep (EU) 2017/933 (ECB/2016/40) določa postopek, ki ga je treba uporabiti pri sprejemanju sklepov o prenosu pooblastil v zvezi z nadzorom, in določa, na katere osebe se lahko pooblastila za odločanje prenesejo. Navedeni sklep ne vpliva na izvajanje nadzorniških nalog ECB in ne posega v pristojnost Nadzornega odbora, da Svetu ECB predlaga dokončne osnutke odločitev.

| (7) | Kadar merila za sprejetje delegiranega sklepa, kakor so določena v tem sklepu, niso izpolnjena, bi bilo treba odločitve sprejeti v skladu s postopkom z neugovarjanjem, ki je določen v členu 26(8) Uredbe (EU) št. 1024/2013 in podrobneje v členu 13g Sklepa ECB/2004/2 (4). Postopek z neugovarjanjem bi bilo treba prav tako uporabiti, če imajo vodje delovnih enot zaradi zapletenosti ocene pomisleke glede tega, ali so izpolnjena ocenjevalna merila za sprejetje odločitev na podlagi nacionalnih pooblastil. |
| --- | --- |

(7)

Kadar merila za sprejetje delegiranega sklepa, kakor so določena v tem sklepu, niso izpolnjena, bi bilo treba odločitve sprejeti v skladu s postopkom z neugovarjanjem, ki je določen v členu 26(8) Uredbe (EU) št. 1024/2013 in podrobneje v členu 13g Sklepa ECB/2004/2 (4). Postopek z neugovarjanjem bi bilo treba prav tako uporabiti, če imajo vodje delovnih enot zaradi zapletenosti ocene pomisleke glede tega, ali so izpolnjena ocenjevalna merila za sprejetje odločitev na podlagi nacionalnih pooblastil.

| (8) | Nadzorniške odločitve ECB so lahko predmet upravnega pregleda v skladu s členom 24 Uredbe (EU) št. 1024/2013 in Sklepom ECB/2014/16 (5). V primeru takega upravnega pregleda bi moral Nadzorni odbor upoštevati mnenje Upravnega odbora za pregled in predložiti nov osnutek odločitve Svetu ECB za sprejetje po postopku z neugovarjanjem – |
| --- | --- |

(8)

Nadzorniške odločitve ECB so lahko predmet upravnega pregleda v skladu s členom 24 Uredbe (EU) št. 1024/2013 in Sklepom ECB/2014/16 (5). V primeru takega upravnega pregleda bi moral Nadzorni odbor upoštevati mnenje Upravnega odbora za pregled in predložiti nov osnutek odločitve Svetu ECB za sprejetje po postopku z neugovarjanjem –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „odločitve na podlagi nacionalnih pooblastil“ pomeni odločitve, ki jih ECB sprejme pri izvajanju nadzorniških pooblastil, podeljenih po nacionalnem pravu, ki niso izrecno določena v pravu Unije; |
| --- | --- |

(1)

„odločitve na podlagi nacionalnih pooblastil“ pomeni odločitve, ki jih ECB sprejme pri izvajanju nadzorniških pooblastil, podeljenih po nacionalnem pravu, ki niso izrecno določena v pravu Unije;

| (2) | „pridobitev deleža“ pomeni pridobitev neposrednega ali posrednega deleža kapitala ali glasovalnih pravic v drugem subjektu, tudi zaradi ustanovitve novega subjekta, razen pridobitve kvalificiranega deleža v smislu člena 22 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6); |
| --- | --- |

(2)

„pridobitev deleža“ pomeni pridobitev neposrednega ali posrednega deleža kapitala ali glasovalnih pravic v drugem subjektu, tudi zaradi ustanovitve novega subjekta, razen pridobitve kvalificiranega deleža v smislu člena 22 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6);

6

| (3) | „združitev“ pomeni (a) postopek, pri katerem ena ali več družb v postopku prenehanja z likvidacijo ali brez likvidacije prenese vsa svoja sredstva in obveznosti na obstoječo družbo ali novo družbo v zameno za to, da se njihovim družbenikom izdajo vrednostni papirji ali deleži, ki predstavljajo kapital te obstoječe družbe ali nove družbe, ali (b) kateri koli postopek, ki pomeni združitev po zadevnem nacionalnem pravu; |
| --- | --- |

(3)

„združitev“ pomeni (a) postopek, pri katerem ena ali več družb v postopku prenehanja z likvidacijo ali brez likvidacije prenese vsa svoja sredstva in obveznosti na obstoječo družbo ali novo družbo v zameno za to, da se njihovim družbenikom izdajo vrednostni papirji ali deleži, ki predstavljajo kapital te obstoječe družbe ali nove družbe, ali (b) kateri koli postopek, ki pomeni združitev po zadevnem nacionalnem pravu;

| (4) | „delitev“ pomeni (a) postopek, pri katerem ena ali več družb loči del svojih sredstev in obveznosti in ustanovi novo družbo, ki je imetnik teh sredstev in obveznosti, ali (b) kateri koli postopek, ki pomeni delitev po zadevnem nacionalnem pravu; |
| --- | --- |

(4)

„delitev“ pomeni (a) postopek, pri katerem ena ali več družb loči del svojih sredstev in obveznosti in ustanovi novo družbo, ki je imetnik teh sredstev in obveznosti, ali (b) kateri koli postopek, ki pomeni delitev po zadevnem nacionalnem pravu;

| (5) | „tretja država ali ozemlje“ pomeni državo ali ozemlje zunaj Evropskega gospodarskega prostora; |
| --- | --- |

(5)

„tretja država ali ozemlje“ pomeni državo ali ozemlje zunaj Evropskega gospodarskega prostora;

| (6) | „povezana oseba“ pomeni fizično osebo, ki je povezana s kreditno institucijo, njenega ožjega družinskega člana ali pravno osebo, ki je povezana s kreditno institucijo, v skladu z zadevnim nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(6)

„povezana oseba“ pomeni fizično osebo, ki je povezana s kreditno institucijo, njenega ožjega družinskega člana ali pravno osebo, ki je povezana s kreditno institucijo, v skladu z zadevnim nacionalnim pravom;

| (7) | „odločitev SREP“ pomeni odločitev, ki jo ECB sprejme na podlagi člena 16 Uredbe (EU) št. 1024/2013 po izvedenem letnem procesu nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja v smislu člena 97 Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(7)

„odločitev SREP“ pomeni odločitev, ki jo ECB sprejme na podlagi člena 16 Uredbe (EU) št. 1024/2013 po izvedenem letnem procesu nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja v smislu člena 97 Direktive 2013/36/EU;

| (8) | „količnik likvidnostnega kritja“ pomeni količnik, kakor je opredeljen v členu 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 (7); |
| --- | --- |

(8)

„količnik likvidnostnega kritja“ pomeni količnik, kakor je opredeljen v členu 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 (7);

7

| (9) | „enakovredni nadzorniški in regulativni standardi“ pomeni nadzorniške in regulativne zahteve ali ureditev tretje države ali ozemlja, za katere je Evropska komisija priznala, da so enakovredni standardom, ki se uporabljajo v Uniji, v skladu s členoma 107(4) in 114(7) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Te tretje države in ozemlja so navedeni v prilogah I in IV Izvedbenega sklepa Komisije 2014/908/EU (9); |
| --- | --- |

(9)

„enakovredni nadzorniški in regulativni standardi“ pomeni nadzorniške in regulativne zahteve ali ureditev tretje države ali ozemlja, za katere je Evropska komisija priznala, da so enakovredni standardom, ki se uporabljajo v Uniji, v skladu s členoma 107(4) in 114(7) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Te tretje države in ozemlja so navedeni v prilogah I in IV Izvedbenega sklepa Komisije 2014/908/EU (9);

8

9

| (10) | „sklep o prenosu pooblastil“ in „delegirani sklep“ imata enak pomen kot v točki 2 oziroma točki 4 člena 3 Sklepa (EU) 2017/933 (ECB/2016/40); |
| --- | --- |

(10)

„sklep o prenosu pooblastil“ in „delegirani sklep“ imata enak pomen kot v točki 2 oziroma točki 4 člena 3 Sklepa (EU) 2017/933 (ECB/2016/40);

| (11) | „vodje delovnih enot“ pomeni vodje delovnih enot v ECB, na katere se prenese pooblastilo za sprejetje odločitev na podlagi nacionalnih pooblastil; |
| --- | --- |

(11)

„vodje delovnih enot“ pomeni vodje delovnih enot v ECB, na katere se prenese pooblastilo za sprejetje odločitev na podlagi nacionalnih pooblastil;

| (12) | „postopek z neugovarjanjem“ pomeni postopek, ki je določen v členu 26(8) Uredbe (EU) št. 1024/2013 in podrobneje v členu 13g Sklepa ECB/2004/2; |
| --- | --- |

(12)

„postopek z neugovarjanjem“ pomeni postopek, ki je določen v členu 26(8) Uredbe (EU) št. 1024/2013 in podrobneje v členu 13g Sklepa ECB/2004/2;

| (13) | „negativna odločitev“ pomeni odločitev, da se dovoljenje, ki ga zahteva pomembni nadzorovani subjekt, ne izda ali se ne izda v celoti. Odločitev z dodatnimi določbami, kot so pogoji ali obveznosti, se šteje za negativno odločitev, razen če te dodatne določbe (a) zagotavljajo, da nadzorovani subjekt izpolnjuje zahteve zadevnega nacionalnega prava, in so bile pisno dogovorjene ali (b) zgolj ponavljajo obstoječo zahtevo ali več obstoječih zahtev, ki jih mora institucija izpolniti v skladu z ustrezno določbo nacionalnega prava, ali zahtevajo predložitev informacij o izpolnjevanju take zahteve ali več takih zahtev; |
| --- | --- |

(13)

„negativna odločitev“ pomeni odločitev, da se dovoljenje, ki ga zahteva pomembni nadzorovani subjekt, ne izda ali se ne izda v celoti. Odločitev z dodatnimi določbami, kot so pogoji ali obveznosti, se šteje za negativno odločitev, razen če te dodatne določbe (a) zagotavljajo, da nadzorovani subjekt izpolnjuje zahteve zadevnega nacionalnega prava, in so bile pisno dogovorjene ali (b) zgolj ponavljajo obstoječo zahtevo ali več obstoječih zahtev, ki jih mora institucija izpolniti v skladu z ustrezno določbo nacionalnega prava, ali zahtevajo predložitev informacij o izpolnjevanju take zahteve ali več takih zahtev;

| (14) | „pomemben nadzorovani subjekt“ pomeni pomemben nadzorovani subjekt, kakor je opredeljen v točki 16 člena 2 Uredbe (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/17) (10); |
| --- | --- |

(14)

„pomemben nadzorovani subjekt“ pomeni pomemben nadzorovani subjekt, kakor je opredeljen v točki 16 člena 2 Uredbe (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/17) (10);

10

| (15) | „podružnica“ pomeni podružnico, kakor je opredeljena v členu 4(1)(17) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(15)

„podružnica“ pomeni podružnico, kakor je opredeljena v členu 4(1)(17) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (16) | „predstavništvo“ pomeni enoto, ki spodbuja dejavnosti nadzorovanega subjekta ali pomaga pri njih, ne opravlja pa dejavnosti kreditne institucije; |
| --- | --- |

(16)

„predstavništvo“ pomeni enoto, ki spodbuja dejavnosti nadzorovanega subjekta ali pomaga pri njih, ne opravlja pa dejavnosti kreditne institucije;

| (17) | „nebistvene podporne storitve“ pomeni upravne storitve, storitve za stranke, izterjavo dolgov, elektronsko podpisovanje ali druge podobne storitve v povezavi z dejavnostjo kreditne institucije; |
| --- | --- |

(17)

„nebistvene podporne storitve“ pomeni upravne storitve, storitve za stranke, izterjavo dolgov, elektronsko podpisovanje ali druge podobne storitve v povezavi z dejavnostjo kreditne institucije;

| (18) | „vodnik ECB“ pomeni kateri koli dokument, ki ga sprejme Svet ECB na predlog Nadzornega odbora in se objavi na spletni strani ECB ter ki vsebuje smernice o tem, kako ECB razlaga pravne zahteve. |
| --- | --- |

(18)

„vodnik ECB“ pomeni kateri koli dokument, ki ga sprejme Svet ECB na predlog Nadzornega odbora in se objavi na spletni strani ECB ter ki vsebuje smernice o tem, kako ECB razlaga pravne zahteve.

Člen 2

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta sklep določa merila za prenos pooblastil za sprejetje odločitev na podlagi nacionalnih pooblastil na vodje delovnih enot v ECB.

2.   Prenos pooblastil za odločanje ne posega v nadzorniško oceno, ki se opravi za namene sprejetja odločitev na podlagi nacionalnih pooblastil.

Člen 3

Prenos pooblastila za sprejetje odločitev na podlagi nacionalnih pooblastil

1.   Svet ECB v skladu s členom 4 Sklepa (EU) 2017/933 (ECB/2016/40) prenaša na vodje delovnih enot, ki jih imenuje Izvršilni odbor v skladu s členom 5 navedenega sklepa, pooblastilo za sprejetje odločitev na podlagi nacionalnih pooblastil, ki se nanašajo na: (a) pridobitev deležev; (b) pridobitev sredstev ali obveznosti; (c) prodajo deležev; (d) prodajo sredstev ali obveznosti; (e) združitve; (f) delitve; (g) poslovanje v tretjih državah ali ozemljih; (h) uporabo zunanjih izvajalcev; (i) spremembe statuta; (j) imenovanje zunanjih revizorjev; (k) dajanje kreditov povezanim osebam.

2.   Odločitve na podlagi nacionalnih pooblastil iz odstavka 1 se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če so izpolnjena ustrezna merila za sprejetje delegiranih sklepov, določena v členih 4 do 14.

3.   Odločitve na podlagi nacionalnih pooblastil se ne sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če mora po nacionalnem pravu strateške ukrepe kreditnih institucij odobriti nadzorni organ ali je treba zaradi zapletenosti ocene odločitve sprejeti po postopku z neugovarjanjem.

4.   Prenos pooblastil za odločanje velja za sprejetje nadzorniških odločitev in za odobritev pozitivnih ocen ECB, kadar po nacionalnem pravu ni potrebna nadzorniška odločitev.

5.   Negativne odločitve se ne sprejmejo v obliki delegiranega sklepa.

6.   Če se odločitev ne more sprejeti v obliki delegiranega sklepa, se sprejme v skladu s postopkom z neugovarjanjem.

Člen 4

Merila za sprejetje delegiranih sklepov o pridobitvi deležev

1.   Odločitve o odobritvi tega, da pomemben nadzorovani subjekt pridobi deleže v kreditnih institucijah ali družbah, ki niso kreditne institucije, se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če so izpolnjena naslednja merila:

| (a) | vpliv na kapital pomembnega nadzorovanega subjekta, ki pridobiva deleže, je omejen, kar pomeni, da:






  (i) | po pridobitvi kapital presega in bo po ocenah še naprej presegal vsoto zahtev iz člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kapitala, ki ga je treba imeti v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU, in kapitalskih smernic v okviru drugega stebra, kakor so določene v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, in |
| --- | --- | --- |

(a)

vpliv na kapital pomembnega nadzorovanega subjekta, ki pridobiva deleže, je omejen, kar pomeni, da:

(i)

po pridobitvi kapital presega in bo po ocenah še naprej presegal vsoto zahtev iz člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kapitala, ki ga je treba imeti v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU, in kapitalskih smernic v okviru drugega stebra, kakor so določene v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, in

| (ii) | je vpliv zmanjšanja na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala in količnik skupnega kapitala manjši od 100 bazičnih točk; |
| --- | --- |

(ii)

je vpliv zmanjšanja na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala in količnik skupnega kapitala manjši od 100 bazičnih točk;

| (b) | vpliv na likvidnost pomembnega nadzorovanega subjekta, ki pridobiva deleže, je omejen, kar pomeni, da:






  (i) | količnik likvidnostnega kritja ostaja nad 110 % in nad likvidnostnimi zahtevami, določenimi v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, če so te višje od zahtevanega minimalnega količnika likvidnostnega kritja; |
| --- | --- | --- |

(b)

vpliv na likvidnost pomembnega nadzorovanega subjekta, ki pridobiva deleže, je omejen, kar pomeni, da:

(i)

količnik likvidnostnega kritja ostaja nad 110 % in nad likvidnostnimi zahtevami, določenimi v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, če so te višje od zahtevanega minimalnega količnika likvidnostnega kritja;

| (ii) | se na konsolidirani ravni količnik likvidnostnega kritja ne zmanjša za več kot 50 %; |
| --- | --- |

(ii)

se na konsolidirani ravni količnik likvidnostnega kritja ne zmanjša za več kot 50 %;

| (c) | ciljni subjekt se nahaja v državi članici Unije ali Evropskega gospodarskega prostora ali v tretji državi ali ozemlju z enakovrednimi nadzorniškimi in regulativnimi standardi. |
| --- | --- |

(c)

ciljni subjekt se nahaja v državi članici Unije ali Evropskega gospodarskega prostora ali v tretji državi ali ozemlju z enakovrednimi nadzorniškimi in regulativnimi standardi.

2.   Ocena pridobitve deležev se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

Člen 5

Merila za sprejetje delegiranih sklepov o pridobitvi sredstev ali obveznosti

1.   Odločitve o odobritvi tega, da pomemben nadzorovani subjekt pridobi sredstva ali obveznosti kreditnih institucij ali družb, ki niso kreditne institucije, se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če so izpolnjena naslednja merila:

| (a) | vpliv pridobitve sredstev ali obveznosti na kapital pomembnega nadzorovanega subjekta, ki jih pridobiva, je omejen, kar pomeni, da:






  (i) | po pridobitvi kapital presega in bo po ocenah še naprej presegal vsoto zahtev iz člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kapitala, ki ga je treba imeti v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU, in kapitalskih smernic v okviru drugega stebra, kakor so določene v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, in |
| --- | --- | --- |

(a)

vpliv pridobitve sredstev ali obveznosti na kapital pomembnega nadzorovanega subjekta, ki jih pridobiva, je omejen, kar pomeni, da:

(i)

po pridobitvi kapital presega in bo po ocenah še naprej presegal vsoto zahtev iz člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kapitala, ki ga je treba imeti v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU, in kapitalskih smernic v okviru drugega stebra, kakor so določene v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, in

| (ii) | je vpliv zmanjšanja na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala in količnik skupnega kapitala manjši od 100 bazičnih točk; |
| --- | --- |

(ii)

je vpliv zmanjšanja na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala in količnik skupnega kapitala manjši od 100 bazičnih točk;

| (b) | vpliv pridobitve sredstev ali obveznosti na likvidnost pomembnega nadzorovanega subjekta, ki jih pridobiva, je omejen, kar pomeni, da:






  (i) | količnik likvidnostnega kritja ostaja nad 110 % in nad likvidnostnimi zahtevami, določenimi v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, če so te višje od zahtevanega minimalnega količnika likvidnostnega kritja, in |
| --- | --- | --- |

(b)

vpliv pridobitve sredstev ali obveznosti na likvidnost pomembnega nadzorovanega subjekta, ki jih pridobiva, je omejen, kar pomeni, da:

(i)

količnik likvidnostnega kritja ostaja nad 110 % in nad likvidnostnimi zahtevami, določenimi v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, če so te višje od zahtevanega minimalnega količnika likvidnostnega kritja, in

| (ii) | se na konsolidirani ravni količnik likvidnostnega kritja ne zmanjša za več kot 50 %; |
| --- | --- |

(ii)

se na konsolidirani ravni količnik likvidnostnega kritja ne zmanjša za več kot 50 %;

| (c) | vrednost pridobljenih sredstev in obveznosti ne presega 25 % skupnih sredstev pomembnega nadzorovanega subjekta, ki jih pridobiva, na posamični ravni. |
| --- | --- |

(c)

vrednost pridobljenih sredstev in obveznosti ne presega 25 % skupnih sredstev pomembnega nadzorovanega subjekta, ki jih pridobiva, na posamični ravni.

2.   Ocena pridobitve sredstev ali obveznosti se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

Člen 6

Merila za sprejetje delegiranih sklepov o prodaji deležev

1.   Odločitve o odobritvi tega, da pomemben nadzorovani subjekt proda deleže, se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če so izpolnjena naslednja merila:

| (a) | vpliv na kapital pomembnega nadzorovanega subjekta, ki prodaja deleže, je omejen, kar pomeni, da:






  (i) | po prodaji kapital presega in bo po ocenah še naprej presegal vsoto zahtev iz člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kapitala, ki ga je treba imeti v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU, in kapitalskih smernic v okviru drugega stebra, kakor so določene v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, in |
| --- | --- | --- |

(a)

vpliv na kapital pomembnega nadzorovanega subjekta, ki prodaja deleže, je omejen, kar pomeni, da:

(i)

po prodaji kapital presega in bo po ocenah še naprej presegal vsoto zahtev iz člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kapitala, ki ga je treba imeti v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU, in kapitalskih smernic v okviru drugega stebra, kakor so določene v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, in

| (ii) | je vpliv zmanjšanja na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala in količnik skupnega kapitala manjši od 100 bazičnih točk; |
| --- | --- |

(ii)

je vpliv zmanjšanja na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala in količnik skupnega kapitala manjši od 100 bazičnih točk;

| (b) | vpliv na likvidnost pomembnega nadzorovanega subjekta, ki prodaja deleže, je omejen, kar pomeni, da:






  (i) | količnik likvidnostnega kritja ostaja nad 110 % in nad likvidnostnimi zahtevami, določenimi v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, če so te višje od zahtevanega minimalnega količnika likvidnostnega kritja, in |
| --- | --- | --- |

(b)

vpliv na likvidnost pomembnega nadzorovanega subjekta, ki prodaja deleže, je omejen, kar pomeni, da:

(i)

količnik likvidnostnega kritja ostaja nad 110 % in nad likvidnostnimi zahtevami, določenimi v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, če so te višje od zahtevanega minimalnega količnika likvidnostnega kritja, in

| (ii) | se na konsolidirani ravni količnik likvidnostnega kritja ne zmanjša za več kot 50 %. |
| --- | --- |

(ii)

se na konsolidirani ravni količnik likvidnostnega kritja ne zmanjša za več kot 50 %.

2.   Ocena prodaje deležev se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

Člen 7

Merila za sprejetje delegiranih sklepov o prodaji sredstev ali obveznosti

1.   Odločitve o odobritvi tega, da pomemben nadzorovani subjekt proda sredstva ali obveznosti, se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če so izpolnjena naslednja merila:

| (a) | vpliv prodaje sredstev ali obveznosti na kapital pomembnega nadzorovanega subjekta, ki jih prodaja, je omejen, kar pomeni, da:






  (i) | po prodaji kapital presega in bo po ocenah še naprej presegal vsoto zahtev iz člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kapitala, ki ga je treba imeti v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU, in kapitalskih smernic v okviru drugega stebra, kakor so določene v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, in |
| --- | --- | --- |

(a)

vpliv prodaje sredstev ali obveznosti na kapital pomembnega nadzorovanega subjekta, ki jih prodaja, je omejen, kar pomeni, da:

(i)

po prodaji kapital presega in bo po ocenah še naprej presegal vsoto zahtev iz člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kapitala, ki ga je treba imeti v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU, in kapitalskih smernic v okviru drugega stebra, kakor so določene v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, in

| (ii) | je vpliv zmanjšanja na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala in količnik skupnega kapitala manjši od 100 bazičnih točk; |
| --- | --- |

(ii)

je vpliv zmanjšanja na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala in količnik skupnega kapitala manjši od 100 bazičnih točk;

| (b) | vpliv prodaje sredstev ali obveznosti na likvidnost pomembnega nadzorovanega subjekta, ki jih prodaja, je omejen, kar pomeni, da:






  (i) | količnik likvidnostnega kritja ostaja nad 110 % in nad likvidnostnimi zahtevami, določenimi v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, če so te višje od zahtevanega minimalnega količnika likvidnostnega kritja, in |
| --- | --- | --- |

(b)

vpliv prodaje sredstev ali obveznosti na likvidnost pomembnega nadzorovanega subjekta, ki jih prodaja, je omejen, kar pomeni, da:

(i)

količnik likvidnostnega kritja ostaja nad 110 % in nad likvidnostnimi zahtevami, določenimi v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, če so te višje od zahtevanega minimalnega količnika likvidnostnega kritja, in

| (ii) | se na konsolidirani ravni količnik likvidnostnega kritja ne zmanjša za več kot 50 %; |
| --- | --- |

(ii)

se na konsolidirani ravni količnik likvidnostnega kritja ne zmanjša za več kot 50 %;

| (c) | vrednost prodanih sredstev ali obveznosti ne presega 25 % skupnih sredstev pomembnega nadzorovanega subjekta, ki jih prodaja, na posamični ravni. |
| --- | --- |

(c)

vrednost prodanih sredstev ali obveznosti ne presega 25 % skupnih sredstev pomembnega nadzorovanega subjekta, ki jih prodaja, na posamični ravni.

2.   Ocena prodaje sredstev ali obveznosti se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

Člen 8

Merila za sprejetje delegiranih sklepov o združitvah

1.   Odločitve o odobritvi združitev, v katerih je udeležen najmanj en pomemben nadzorovani subjekt, se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če so izpolnjena naslednja merila:

| (a) | vpliv združitve na kapital pomembnega nadzorovanega subjekta je omejen, kar pomeni, da:






  (i) | po združitvi kapital presega in bo po ocenah še naprej presegal vsoto zahtev iz člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kapitala, ki ga je treba imeti v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU, in, kjer to pride v poštev, kapitalskih smernic v okviru drugega stebra, kakor so določene v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, in |
| --- | --- | --- |

(a)

vpliv združitve na kapital pomembnega nadzorovanega subjekta je omejen, kar pomeni, da:

(i)

po združitvi kapital presega in bo po ocenah še naprej presegal vsoto zahtev iz člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kapitala, ki ga je treba imeti v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU, in, kjer to pride v poštev, kapitalskih smernic v okviru drugega stebra, kakor so določene v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, in

| (ii) | je vpliv zmanjšanja na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala in količnik skupnega kapitala manjši od 100 bazičnih točk; |
| --- | --- |

(ii)

je vpliv zmanjšanja na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala in količnik skupnega kapitala manjši od 100 bazičnih točk;

| (b) | vpliv združitve na likvidnost pomembnega nadzorovanega subjekta je omejen, kar pomeni, da:






  (i) | količnik likvidnostnega kritja ostaja nad 110 % in nad likvidnostnimi zahtevami, določenimi v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, če so te višje od zahtevanega minimalnega količnika likvidnostnega kritja, in |
| --- | --- | --- |

(b)

vpliv združitve na likvidnost pomembnega nadzorovanega subjekta je omejen, kar pomeni, da:

(i)

količnik likvidnostnega kritja ostaja nad 110 % in nad likvidnostnimi zahtevami, določenimi v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, če so te višje od zahtevanega minimalnega količnika likvidnostnega kritja, in

| (ii) | se na konsolidirani ravni količnik likvidnostnega kritja ne zmanjša za več kot 50 %; |
| --- | --- |

(ii)

se na konsolidirani ravni količnik likvidnostnega kritja ne zmanjša za več kot 50 %;

| (c) | struktura upravljanja pomembnega nadzorovanega subjekta, ki je posledica združitve, ne zbuja pomislekov z vidika nadzora. |
| --- | --- |

(c)

struktura upravljanja pomembnega nadzorovanega subjekta, ki je posledica združitve, ne zbuja pomislekov z vidika nadzora.

2.   Na vodje delovnih enot se v nobenem primeru ne prenesejo pooblastila za odločanje, ki se nanašajo na:

| (a) | združitve enega pomembnega nadzorovanega subjekta in drugega subjekta, ki ni del iste skupine kot pomembni nadzorovani subjekt, ali |
| --- | --- |

(a)

združitve enega pomembnega nadzorovanega subjekta in drugega subjekta, ki ni del iste skupine kot pomembni nadzorovani subjekt, ali

| (b) | čezmejne združitve pomembnih nadzorovanih subjektov, ki so del iste skupine. |
| --- | --- |

(b)

čezmejne združitve pomembnih nadzorovanih subjektov, ki so del iste skupine.

3.   Ocena združitev se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

Člen 9

Merila za sprejetje delegiranih sklepov o delitvah

1.   Odločitve o odobritvi delitev, v katerih je udeležen najmanj en pomemben nadzorovani subjekt, se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če so izpolnjena naslednja merila:

| (a) | vpliv delitve na kapital pomembnega nadzorovanega subjekta ali pomembnih nadzorovanih subjektov je omejen, kar pomeni, da:






  (i) | po delitvi kapital presega in bo po ocenah še naprej presegal vsoto zahtev iz člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kapitala, ki ga je treba imeti v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU, in, kjer to pride v poštev, kapitalskih smernic v okviru drugega stebra, kakor so določene v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, in |
| --- | --- | --- |

(a)

vpliv delitve na kapital pomembnega nadzorovanega subjekta ali pomembnih nadzorovanih subjektov je omejen, kar pomeni, da:

(i)

po delitvi kapital presega in bo po ocenah še naprej presegal vsoto zahtev iz člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kapitala, ki ga je treba imeti v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU, in, kjer to pride v poštev, kapitalskih smernic v okviru drugega stebra, kakor so določene v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, in

| (ii) | je vpliv zmanjšanja na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala in količnik skupnega kapitala manjši od 100 bazičnih točk; |
| --- | --- |

(ii)

je vpliv zmanjšanja na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala in količnik skupnega kapitala manjši od 100 bazičnih točk;

| (b) | vpliv delitve na likvidnost pomembnega nadzorovanega subjekta ali pomembnih nadzorovanih subjektov je omejen, kar pomeni, da:






  (i) | količnik likvidnostnega kritja ostaja nad 110 % in nad likvidnostnimi zahtevami, določenimi v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, če so te višje od zahtevanega minimalnega količnika likvidnostnega kritja, in |
| --- | --- | --- |

(b)

vpliv delitve na likvidnost pomembnega nadzorovanega subjekta ali pomembnih nadzorovanih subjektov je omejen, kar pomeni, da:

(i)

količnik likvidnostnega kritja ostaja nad 110 % in nad likvidnostnimi zahtevami, določenimi v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, če so te višje od zahtevanega minimalnega količnika likvidnostnega kritja, in

| (ii) | se na konsolidirani ravni količnik likvidnostnega kritja ne zmanjša za več kot 50 %; |
| --- | --- |

(ii)

se na konsolidirani ravni količnik likvidnostnega kritja ne zmanjša za več kot 50 %;

| (c) | struktura upravljanja pomembnega nadzorovanega subjekta ali pomembnih nadzorovanih subjektov, ki je posledica delitve, ne zbuja pomislekov z vidika nadzora. |
| --- | --- |

(c)

struktura upravljanja pomembnega nadzorovanega subjekta ali pomembnih nadzorovanih subjektov, ki je posledica delitve, ne zbuja pomislekov z vidika nadzora.

2.   Na vodje delovnih enot se v nobenem primeru ne prenesejo pooblastila za odločanje, ki se nanašajo na:

| (a) | delitve, na podlagi katerih se ustanovi nov subjekt, ki ni del iste skupine kot pomembni nadzorovani subjekt, ali |
| --- | --- |

(a)

delitve, na podlagi katerih se ustanovi nov subjekt, ki ni del iste skupine kot pomembni nadzorovani subjekt, ali

| (b) | delitve, na podlagi katerih se ustanovi subjekt v državi ali na ozemlju, ki se razlikuje od države ali ozemlja, kjer je ustanovljen pomembni nadzorovani subjekt. |
| --- | --- |

(b)

delitve, na podlagi katerih se ustanovi subjekt v državi ali na ozemlju, ki se razlikuje od države ali ozemlja, kjer je ustanovljen pomembni nadzorovani subjekt.

3.   Ocena delitve se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

Člen 10

Merila za sprejetje delegiranih sklepov o poslovanju v tretjih državah ali ozemljih

1.   Odločitve o odobritvi tega, da pomemben nadzorovani subjekt ustanovi podružnico v tretji državi ali ozemlju, se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če so izpolnjena naslednja merila:

| (a) | podružnica se ustanovi v tretji državi ali ozemlju z enakovrednimi nadzorniškimi in regulativnimi standardi; |
| --- | --- |

(a)

podružnica se ustanovi v tretji državi ali ozemlju z enakovrednimi nadzorniškimi in regulativnimi standardi;

| (b) | skupna sredstva podružnice, predvidena v poslovnem načrtu, ne presegajo 10 % skupnih sredstev pomembnega nadzorovanega subjekta in |
| --- | --- |

(b)

skupna sredstva podružnice, predvidena v poslovnem načrtu, ne presegajo 10 % skupnih sredstev pomembnega nadzorovanega subjekta in

| (c) | podružnica opravlja posle, ki se izvršujejo predvsem v tretji državi ali ozemlju, kjer je podružnica ustanovljena. |
| --- | --- |

(c)

podružnica opravlja posle, ki se izvršujejo predvsem v tretji državi ali ozemlju, kjer je podružnica ustanovljena.

2.   V obliki delegiranega sklepa se sprejmejo odločitve o naslednjih dejanjih pomembnega nadzorovanega subjekta:

| (a) | zaprtje podružnice; |
| --- | --- |

(a)

zaprtje podružnice;

| (b) | spremembe strukture podružnic; |
| --- | --- |

(b)

spremembe strukture podružnic;

| (c) | odprtje ali zaprtje predstavništva in |
| --- | --- |

(c)

odprtje ali zaprtje predstavništva in

| (d) | opravljanje bančnih storitev v tretji državi ali ozemlju, ne da bi bila tam vzpostavljena fizična prisotnost v obliki podružnice ali podrejene družbe, |
| --- | --- |

(d)

opravljanje bančnih storitev v tretji državi ali ozemlju, ne da bi bila tam vzpostavljena fizična prisotnost v obliki podružnice ali podrejene družbe,

razen če se ta dejanja izvedejo v državi, ki je na seznamu v Prilogi k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2016/1675 (11).

3.   Ocena poslovanja v tretjih državah ali ozemljih se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

Člen 11

Merila za sprejetje delegiranih sklepov o uporabi zunanjih izvajalcev

1.   Odločitve o odobritvi tega, da pomemben nadzorovani subjekt odda dejavnosti v izvajanje zunanjim izvajalcem, se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če je izpolnjeno najmanj eno od naslednjih meril:

| (a) | ponudnik storitev je del iste skupine kot pomembni nadzorovani subjekt (uporaba zunanjih izvajalcev znotraj skupine) in ima sedež v Uniji ali |
| --- | --- |

(a)

ponudnik storitev je del iste skupine kot pomembni nadzorovani subjekt (uporaba zunanjih izvajalcev znotraj skupine) in ima sedež v Uniji ali

| (b) | ponudnik storitev je nadzorovani subjekt, ki ima sedež v Uniji in dovoljenje za opravljanje storitev, oddanih v zunanje izvajanje, ali |
| --- | --- |

(b)

ponudnik storitev je nadzorovani subjekt, ki ima sedež v Uniji in dovoljenje za opravljanje storitev, oddanih v zunanje izvajanje, ali

| (c) | uporaba zunanjih izvajalcev se nanaša na nebistvene podporne storitve in ponudnik storitev ima sedež v Uniji ali Evropskem gospodarskem prostoru. |
| --- | --- |

(c)

uporaba zunanjih izvajalcev se nanaša na nebistvene podporne storitve in ponudnik storitev ima sedež v Uniji ali Evropskem gospodarskem prostoru.

2.   Ocena projektov uporabe zunanjih izvajalcev se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

Člen 12

Merila za sprejetje delegiranih sklepov o spremembah statuta

1.   Odločitve o odobritvi sprememb statuta pomembnega nadzorovanega subjekta se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa v naslednjih primerih:

| (a) | spremembe, ki so zgolj formalne, vključno s spremembami imena in naslova; |
| --- | --- |

(a)

spremembe, ki so zgolj formalne, vključno s spremembami imena in naslova;

| (b) | spremembe, ki zgolj prenašajo zakonske ali regulativne zahteve v zvezi s statutom; |
| --- | --- |

(b)

spremembe, ki zgolj prenašajo zakonske ali regulativne zahteve v zvezi s statutom;

| (c) | spremembe, s katerimi se izvaja sodna ali upravna odločba ali ki se uvajajo na zahtevo ECB; |
| --- | --- |

(c)

spremembe, s katerimi se izvaja sodna ali upravna odločba ali ki se uvajajo na zahtevo ECB;

| (d) | spremembe v zvezi z osnovnim kapitalom pomembnega nadzorovanega subjekta, če je preneseno tudi pooblastilo za sprejetje povezane odločitve o kapitalu (npr. o razvrstitvi kapitalskih instrumentov kot instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali zmanjšanju kapitala); |
| --- | --- |

(d)

spremembe v zvezi z osnovnim kapitalom pomembnega nadzorovanega subjekta, če je preneseno tudi pooblastilo za sprejetje povezane odločitve o kapitalu (npr. o razvrstitvi kapitalskih instrumentov kot instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali zmanjšanju kapitala);

| (e) | spremembe statuta podrejene družbe, s katerimi se ta usklajuje s statutom nadrejene osebe, če je spremembe slednjega že odobrila ECB. |
| --- | --- |

(e)

spremembe statuta podrejene družbe, s katerimi se ta usklajuje s statutom nadrejene osebe, če je spremembe slednjega že odobrila ECB.

2.   Ocena sprememb statuta se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

Člen 13

Merila za sprejetje delegiranih sklepov o imenovanju ali spremembah zunanjih revizorjev

1.   Odločitve o imenovanju ali spremembah zunanjih revizorjev pomembnega nadzorovanega subjekta se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, kadar take odločitve po zadevnem nacionalnem pravu pomenijo izvajanje bonitetnega nadzora v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 1024/2013.

2.   Na vodje delovnih enot se v nobenem primeru ne prenesejo pooblastila za odločanje, ki se nanašajo na (a) odločitve o zamenjavi zunanjega revizorja z drugim, ki ga imenuje pristojni nadzorni organ, ali (b) odločitve o imenovanju zunanjega revizorja po navodilu pristojnega nadzornega organa.

3.   Ocena primernosti zunanjih revizorjev se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

Člen 14

Merila za sprejetje delegiranih sklepov o dajanju kreditov povezanim osebam

1.   Odločitve o odobritvi tega, da pomemben nadzorovani subjekt da kredit povezani osebi, se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če so izpolnjena naslednja merila:

| (a) | skupna izpostavljenost pomembnega nadzorovanega subjekta do povezane osebe ne presega 5 milijonov EUR in |
| --- | --- |

(a)

skupna izpostavljenost pomembnega nadzorovanega subjekta do povezane osebe ne presega 5 milijonov EUR in

| (b) | pogoji, ki veljajo za ta kredit, niso ugodnejši od pogojev, po katerih se krediti dajejo strankam, ki niso povezane osebe, ali so vsaj podobni kot pri istovrstnih poslih z zaposlenimi, ki niso povezane osebe pomembnega nadzorovanega subjekta. |
| --- | --- |

(b)

pogoji, ki veljajo za ta kredit, niso ugodnejši od pogojev, po katerih se krediti dajejo strankam, ki niso povezane osebe, ali so vsaj podobni kot pri istovrstnih poslih z zaposlenimi, ki niso povezane osebe pomembnega nadzorovanega subjekta.

2.   Ocena kredita povezani osebi se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

Člen 15

Prehodna določba

Ta sklep se ne uporablja v primerih, ko je bila vloga za odobritev katerega koli postopka iz člena 3(1) predložena ECB pred začetkom veljavnosti tega sklepa.

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Frankfurtu na Majni, 31. januarja 2019

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  UL L 287, 29.10.2013, str. 63.

1

(2)  
  UL L 141, 1.6.2017, str. 14.

2

(3)  Glej na primer sodbo Sodišča z dne 23. septembra 1986, AKZO Chemie proti Komisiji, 5/85, ECLI:EU:C:1986:328, točka 37, in sodbo Sodišča z dne 26. maja 2005, Carmine Salvatore Tralli proti ECB, C-301/02 P, ECLI:EU:C:2005:306, točka 59.

3

(4)  Sklep ECB/2004/2 z dne 19. februarja 2004 o sprejetju Poslovnika Evropske centralne banke (UL L 80, 18.3.2004, str. 33).

4

(5)  Sklep ECB/2014/16 z dne 14. aprila 2014 o ustanovitvi Upravnega odbora za pregled in določitvi njegovih pravil za delovanje (UL L 175, 14.6.2014, str. 47).

5

(6)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/61 z dne 10. oktobra 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevo glede likvidnostnega kritja za kreditne institucije (UL L 11, 17.1.2015, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

8

(9)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/908/EU z dne 12. decembra 2014 o enakovrednosti nadzorniških in regulativnih zahtev nekaterih tretjih držav in ozemelj za namene obravnave izpostavljenosti v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 359, 16.12.2014, str. 155).

9

(10)  Uredba (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (ECB/2014/17) (UL L 141, 14.5.2014, str. 1).

10

(11)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1675 z dne 14. julija 2016 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z opredelitvijo tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti (UL L 254, 20.9.2016, str. 1).

11

---

| 25.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 55/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 55/16

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2019/323

z dne 12. februarja 2019

o imenovanju vodij delovnih enot za sprejetje odločitev v zvezi z nadzorniškimi pooblastili, podeljenimi po nacionalnem pravu (ECB/2019/5)

IZVRŠILNI ODBOR EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 11.6 Statuta,

ob upoštevanju Sklepa Evropske centralne banke (EU) 2017/933 z dne 16. novembra 2016 o splošnem okviru za prenos pooblastil za odločanje o pravnih instrumentih v zvezi z nadzorniškimi nalogami (ECB/2016/40) (1) ter zlasti členov 4 in 5 Sklepa,

ob upoštevanju Sklepa Evropske centralne banke (EU) 2019/322 z dne 31. januarja 2019 o prenosu pooblastila za sprejetje odločitev v zvezi z nadzorniškimi pooblastili, podeljenimi po nacionalnem pravu (ECB/2019/4) (2), in zlasti člena 3 Sklepa,

ob upoštevanju Sklepa ECB/2004/2 z dne 19. februarja 2004 o sprejetju Poslovnika Evropske centralne banke (3) in zlasti člena 10 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za obravnavo velikega števila odločitev, ki jih mora Evropska centralna banka (ECB) sprejeti pri opravljanju nadzorniških nalog, je bil vzpostavljen postopek za sprejetje nekaterih delegiranih sklepov. |
| --- | --- |

(1)

Za obravnavo velikega števila odločitev, ki jih mora Evropska centralna banka (ECB) sprejeti pri opravljanju nadzorniških nalog, je bil vzpostavljen postopek za sprejetje nekaterih delegiranih sklepov.

| (2) | Sklep o prenosu pooblastil začne učinkovati, ko Izvršilni odbor sprejme sklep o imenovanju vodje ali več vodij delovnih enot za sprejemanje odločitev na podlagi sklepa o prenosu pooblastil. |
| --- | --- |

(2)

Sklep o prenosu pooblastil začne učinkovati, ko Izvršilni odbor sprejme sklep o imenovanju vodje ali več vodij delovnih enot za sprejemanje odločitev na podlagi sklepa o prenosu pooblastil.

| (3) | Izvršilni odbor mora pri imenovanju vodij delovnih enot upoštevati pomembnost sklepa o prenosu pooblastil in število naslovnikov, ki jim je treba poslati delegirane sklepe. |
| --- | --- |

(3)

Izvršilni odbor mora pri imenovanju vodij delovnih enot upoštevati pomembnost sklepa o prenosu pooblastil in število naslovnikov, ki jim je treba poslati delegirane sklepe.

| (4) | O tem, na katere vodje delovnih enot bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejetje odločitev v zvezi z nadzorniškimi pooblastili, podeljenimi po nacionalnem pravu, je bilo opravljeno posvetovanje s predsednikom Nadzornega odbora – |
| --- | --- |

(4)

O tem, na katere vodje delovnih enot bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejetje odločitev v zvezi z nadzorniškimi pooblastili, podeljenimi po nacionalnem pravu, je bilo opravljeno posvetovanje s predsednikom Nadzornega odbora –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Delegirani sklepi v zvezi z nadzorniškimi pooblastili, podeljenimi po nacionalnem pravu

Delegirane sklepe na podlagi Sklepa (EU) 2019/322 (ECB/2019/4) sprejme eden od naslednjih vodij delovnih enot:

| (a) | generalni direktor generalnega direktorata Mikrobonitetni nadzor I, če nadzor zadevnega nadzorovanega subjekta ali skupine opravlja generalni direktorat Mikrobonitetni nadzor I; |
| --- | --- |

(a)

generalni direktor generalnega direktorata Mikrobonitetni nadzor I, če nadzor zadevnega nadzorovanega subjekta ali skupine opravlja generalni direktorat Mikrobonitetni nadzor I;

| (b) | generalni direktor generalnega direktorata Mikrobonitetni nadzor II, če nadzor zadevnega nadzorovanega subjekta ali skupine opravlja generalni direktorat Mikrobonitetni nadzor II, ali |
| --- | --- |

(b)

generalni direktor generalnega direktorata Mikrobonitetni nadzor II, če nadzor zadevnega nadzorovanega subjekta ali skupine opravlja generalni direktorat Mikrobonitetni nadzor II, ali

| (c) | če je generalni direktor odsoten, njegov namestnik. |
| --- | --- |

(c)

če je generalni direktor odsoten, njegov namestnik.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Frankfurtu na Majni, 12. februarja 2019

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  UL L 141, 1.6.2017, str. 14.

1

(2)  Glej stran 7 tega Uradnega lista.

2

(3)  
  UL L 80, 18.3.2004, str. 33.

3

---