# Официален вестник C 159/2019

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 159 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6210 май 2019 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 159

Издание на български език

Информация и известия

Година 6210 май 2019 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| 2019/C 159/01 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Социален диалог за насърчаване на иновациите в цифровата икономика(становище по собствена инициатива) | 1 |
| | СТАНОВИЩА |
| 2019/C 159/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Жените в Западните Балкани (становище по собствена инициатива) | 7 |
| 2019/C 159/03 | Становище на Европейскияикономически и социален комитет относно Реформа на СТО с цел адаптиране къмпромените в световната търговия (становище по собствена инициатива) | 15 |
| 2019/C 159/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на вътрешните консултативни групи в мониторинга на прилагането на споразуменията за свободна търговия (проучвателно становище по искане на Европейския парламент) | 28 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

2019/C 159/01

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Социален диалог за насърчаване на иновациите в цифровата икономика(становище по собствена инициатива)

1

СТАНОВИЩА

2019/C 159/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Жените в Западните Балкани (становище по собствена инициатива)

7

2019/C 159/03

Становище на Европейскияикономически и социален комитет относно Реформа на СТО с цел адаптиране къмпромените в световната търговия (становище по собствена инициатива)

15

2019/C 159/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на вътрешните консултативни групи в мониторинга на прилагането на споразуменията за свободна търговия (проучвателно становище по искане на Европейския парламент)

28

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| 2019/C 159/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО по отношение на въвеждането на подробни технически мерки за функционирането на окончателната система за облагане с ДДС на търговията между държавите членки[COM(2018) 329 final – 2018/0164 (CNS)] | 38 |
| | ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ |
| 2019/C 159/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1303/2013 за адаптиране на равнището на годишното предварително финансиране за периода 2021—2023 г.(COM(2018) 614 final — 2018/0322 (COD) | 45 |
| 2019/C 159/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната[COM(2018) 759 final] | 49 |
| 2019/C 159/08 | Становище на Европейскияикономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейскияпарламент и на Съвета относно общите стандарти и процедури, приложимив държавите членки за връщане на незаконно пребиваващи гражданина трети страни. Принос на Европейската комисия за срещата на лидеритев Залцбург на 19 и 20септември 2018 г.[COM(2018) 634 final – 2018/0329 COD] | 53 |
| 2019/C 159/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на мерки за опазване и контрол, приложими в регулаторната зона на Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан, и за отмяна на регламенти (ЕО) No 2115/2005 и (ЕО) No 1386/2007 на Съвета[COM(2018) 577 final — 2018/0304 (COD)] | 60 |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| 2019/C 159/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейски център за промишлени, технологични и изследователски експертни познания в областта на киберсигурността и Мрежа от национални координационни центрове[COM (2018) 630 final — 2018/0328 (COD)] | 63 |
| | ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ |
| 2019/C 159/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за адаптиране на Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета относно енергийната ефективност [изменена с Директива (ЕС) 2018/2002] и Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета [относно управлението на Енергийния съюз] във връзка с оттеглянето на Обединеното кралство от Европейския съюз [COM(2018)744 final - 2018/0385 (COD)] | 68 |
| 2019/C 159/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1305/2013 и Регламент (ЕС) No 1307/2013 по отношение на някои правила за директните плащания и подпомагането на развитието на селските райони за 2019 г. и 2020 г.[COM(2018) 817 final — 2018/0414(COD)] | 71 |

III   Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

Европейски икономически и социален комитет

2019/C 159/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО по отношение на въвеждането на подробни технически мерки за функционирането на окончателната система за облагане с ДДС на търговията между държавите членки[COM(2018) 329 final – 2018/0164 (CNS)]

[COM(2018) 329 final – 2018/0164 (CNS)]

38

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

2019/C 159/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1303/2013 за адаптиране на равнището на годишното предварително финансиране за периода 2021—2023 г.(COM(2018) 614 final — 2018/0322 (COD)

(COM(2018) 614 final — 2018/0322 (COD)

45

2019/C 159/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната[COM(2018) 759 final]

[COM(2018) 759 final]

49

2019/C 159/08

Становище на Европейскияикономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейскияпарламент и на Съвета относно общите стандарти и процедури, приложимив държавите членки за връщане на незаконно пребиваващи гражданина трети страни. Принос на Европейската комисия за срещата на лидеритев Залцбург на 19 и 20септември 2018 г.[COM(2018) 634 final – 2018/0329 COD]

[COM(2018) 634 final – 2018/0329 COD]

53

2019/C 159/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на мерки за опазване и контрол, приложими в регулаторната зона на Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан, и за отмяна на регламенти (ЕО) No 2115/2005 и (ЕО) No 1386/2007 на Съвета[COM(2018) 577 final — 2018/0304 (COD)]

[COM(2018) 577 final — 2018/0304 (COD)]

60

Европейски икономически и социален комитет

2019/C 159/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейски център за промишлени, технологични и изследователски експертни познания в областта на киберсигурността и Мрежа от национални координационни центрове[COM (2018) 630 final — 2018/0328 (COD)]

[COM (2018) 630 final — 2018/0328 (COD)]

63

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

2019/C 159/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за адаптиране на Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета относно енергийната ефективност [изменена с Директива (ЕС) 2018/2002] и Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета [относно управлението на Енергийния съюз] във връзка с оттеглянето на Обединеното кралство от Европейския съюз [COM(2018)744 final - 2018/0385 (COD)]

[COM(2018)744 final - 2018/0385 (COD)]

68

2019/C 159/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1305/2013 и Регламент (ЕС) No 1307/2013 по отношение на някои правила за директните плащания и подпомагането на развитието на селските райони за 2019 г. и 2020 г.[COM(2018) 817 final — 2018/0414(COD)]

[COM(2018) 817 final — 2018/0414(COD)]

71

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

| 10.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 159/1

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Социален диалог за насърчаване на иновациите в цифровата икономика“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 159/01)

Докладчик: Jukka AHTELA

| Решение на Пленарната асамблея | 15.2.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 29, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 18.12.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.1.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 540 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 133/0/0 |

Решение на Пленарната асамблея

15.2.2018 г.

Правно основание

член 29, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

18.12.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

23.1.2019 г.

Пленарна сесия No

540

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

133/0/0

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Иновациите са важен фактор на конкурентоспособността, производителността и потенциала за растеж на дружествата, който може също да увеличи качеството на работата и създаването на работни места и да повиши стандарта на живот. Използването на пълния потенциал на иновациите изисква участието и мотивацията на работещите, включително чрез социалния диалог. Това следва да се подкрепя чрез благоприятстваща иновациите политическа и регулаторна среда в цяла Европа. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Цифровизацията заедно с други развития, засягащи условията на труд, икономическото състояние на работниците и професионалния живот, е предизвикателство за съществуващите дружествени структури, методи на управление и ръководство, трудовите отношения, както и обхвата и методите на социалния диалог. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Интелектуалният труд става елемент във всички сфери на труда. Информационните технологии и по-специално цифровизацията позволяват отделянето на работата от фиксираното време и работно място. Развитието в посока труд, основан на уменията и знанието, засилва автономността на интелектуалните работници, като се откроява тенденция към поляризация между висококвалифициран интелектуален труд и потенциално по-малко продуктивен труд. С цел да се противодейства на увеличаващата се икономическа несигурност, предизвикана частично от цифровизацията, би трябвало да се насърчава колективното договаряне на всички равнища, преди всичко в сектори и предприятия, които са засегнати от цифровизацията. Това може да допринесе за създаването на нови форми на цифровизирана организация на труда, които повишават качеството на работните места, а не го влошават (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Макар развитието към по-голяма автономност на редица работещи да е предизвикателство за управленски структури и ръководни методи, то се нуждае и от нови форми на диалог, предоставяне на информация и консултации както и принос на работниците към методите на управление. Необходими са нови, основани на участието подходи за ангажиране на максимален брой човешки ресурси в процесите на иновации и развитие. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подчертава колко е важно да се осигури възможно най-широко разбиране на предимствата и предизвикателствата, които ще възникнат за служителите от приемането на нови подходи в културата на работното място, по отношение на сигурността и качеството на заетостта и условията на труд, включително безопасните и здравословни условия на труд и обучението. Действителната подкрепа и участието на работещите изисква сериозни и целенасочени усилия на всички равнища. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Социалният диалог и по-специално колективното договаряне между социалните партньори преобладават като основни инструменти, ако се използват от самото начало (вж. параграфи 5.1 и 5.5) при въвеждането на нови технологии в дух на доверие между персонала и ръководството. В рамките на своята автономия и без да нарушават основните принципи на съществуващите структури социалните партньори би трябвало да продължат да намират нови решения за социалния диалог, в частност преговори, подходящи за справяне с новите предизвикателства, така че да се осигуряват балансирани решения и да се поддържа значимост и смисъл на ролята на социалните партньори на всички равнища. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Новите форми на разпокъсана заетост и увеличаването на броя на нетипичните работници създават необходимост от привличане на тези работници за участие чрез засилено предоставяне на информация и консултиране, както и чрез адаптиране на колективните права и разпоредбите по отношение на работното време и социалните права (2). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Както ЕИСК вече е подчертавал, синдикалното представителство и колективното договаряне за работниците при някои нови форми на труд се поставят под въпрос (3). Поради това трябва да премахнем пречките, които възпрепятстват хората да отстояват основните права, гарантирани от Харта на основните права на Европейския съюз и конвенциите на МОТ (4). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК подкрепя виждането, че вероятността за иновации се повишава, когато силни структури в организацията на труда се комбинират с различни форми на засилено участие на служителите в рамките на стабилна правна рамка. С тази цел колективното представителство трябва все повече да бъде придружено от по-приобщаващ, аналитичен и демократичен диалог в работни структури и методи. Следва също така да се вземе предвид значението на обучението на ръководителите във водене на социален диалог с цел адаптиране на управленските методи в новия контекст. ЕИСК подчертава също така необходимостта от насърчаване на благоприятна за бизнеса среда, която позволява на предприятията да се разрастват и да бъдат конкурентоспособни. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Отношението на доверие между представителството на служителите, синдикатите и ръководството, съчетано с пряко участие на служителите в процеса на вземане на решения (вж. параграф 6.7), се свърза с по-високи равнища на ефективност и благосъстояние и създава положителна среда за иновативни действия. Промяната чрез участие създава атмосфера на доверие между ръководството, работниците и синдикатите (5). Много е важно да се разполага с доверието и приноса на работниците (и на техните синдикати) на всички равнища и във всички органи – на местно равнище и/или в управителните или надзорните съвети. За справяне с последиците от цифровите преобразувания и за създаване на дух и култура, ориентирани към иновациите, е от съществено значение работниците да участват в предвиждането, управлението и вземането на решенията относно протичащите промени (6). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | На национално равнище инициативи на социалните партньори за увеличаване на производителността и благосъстоянието на работещите на работното място са обещаващ метод, който би трябвало да бъде насърчаван в по-широк европейски контекст. Във връзка с това ЕИСК приветства инициативите и изследователската дейност на Eurofound и на Европейската мрежа за иновации на работното място и предлага ЕС да предприеме действия за развитие на диалога между социалните партньори и други заинтересовани страни в контекста на основаните на участието подходи за насърчаване на иновацията на работното място. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Въведение

| 2.1. | Иновациите са важен фактор на конкурентоспособността, производителността и потенциала за растеж на дружествата. Използването на пълния потенциал на иновациите изисква участието и мотивацията на работещите. Иновационните дейности поставят европейските работни места в по-добра позиция да се конкурират на международно равнище и следователно да създават солидна база за качествена заетост и затова те са от ключово значение за по-високи стандарти на живот. Всичко това следва да се подкрепя чрез благоприятстваща иновациите политическа и регулаторна среда в Европа. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Цифровизацията е основен двигател на иновациите. Цифровизацията на промишлеността и услугите предлага огромен потенциал, например по отношение на автоматизацията, преработвателните технологии, повишаването на производителността и гъвкавостта от взаимна полза. Инвестирането в образование и обучение по приобщаващ начин, с цел да се осигурят уменията, необходими в цифровата икономика също е важен инструмент за намаляване на неравенството и за да се използват ползите на този потенциал за всички, на работното място и в обществото като цяло. Публичният сектор има ключова отговорност за модернизиране на общественото образование и насърчаване на необходимите умения, както и за подпомагане на създаването на висококачествена бизнес среда. Същевременно предприятията и промишлеността също би трябвало да изпълняват ролята си и да допринасят за улесняване на достъпа на работниците до професионално обучение и учене през целия живот. Перспективата за равенство между половете трябва да бъде в центъра на всички цифрови инициативи за насърчаване на пълната интеграция на жените в цифровата икономика, за да се намали разликата в заплащането на жените и мъжете и да се насърчи равновесието между професионалния и личния живот. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Въпреки бързо намаляващите цени на ИКТ, преминаване от инвестиции в ИКТ към услуги на ИКТ и продължаващо увеличаване на активи на основата на знанието няма много признаци, че новата цифрова икономика стимулира растежа на производителността. Международни проучвания показват, че новата цифрова икономика все още е в своята „фаза на установяване“и въздействие върху производителността може да се прояви едва след като технологията навлезе във „фазата на разгръщане“ (7). Така също отразяването в националната статистика на прехода от по-производителни към по-малко производителни форми на заетост може да скрива пълния принос на ИКТ за растежа, тъй като приносът на ИКТ за производителността и заетостта може да варира значително в различните сектори. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Сферата на труда е изправена пред промени, които ще окажат силно въздействие върху работодателите, работещите и техните договорни трудови правоотношения. Някои от тези промени се извършват извън предприятията, като например възлагане на дейности на външни изпълнители, докато много промени се извършват в предприятията, като например преминаване към гъвкаво работно време и гъвкави форми на работа. Тези промени, които се осъществяват в рамката, основана на законодателството и колективните трудови договори, представляват предизвикателство за съществуващите дружествени структури, методите на управление и ръководство, както и за обхвата и методите на социален диалог, с последици и за сигурността и качеството на заетостта. При все това социалният диалог и преговорите между социалните партньори могат и трябва да преобладават като основни инструменти, ако бъдат адаптирани към промените и се използват от самото начало (вж. параграф 5.1), при въвеждането на нови технологии в дух на доверие. Европейските социални партньори публикуваха съвместно изявление относно цифровизацията през 2016 г. (8) |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Настоящото становище има за цел да внесе яснота и да установи връзки между уменията и ролята на работещите като фактор, допринасящ за иновациите, повишаването на производителността и благосъстоянието на работещите, от една страна, и необходимостта от създаването на добре функциониращи практики на работното място за подпомагане и насърчаване на тези цели, от друга. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Какъв е рискът: предизвикателствата на културата на иновации на работното място

| 3.1. | Съществува спешна нужда от адаптиране на структурите и методите на работа на предприятията към цифровата икономика. Намирането на нови начини за увеличаване на производителността в ерата на цифровите технологии представлява предизвикателство за всички заинтересовани страни. Непрекъснатите иновационни дейности с оглед оползотворяване на потенциала на човешките ресурси, като в същото време се насърчава благосъстоянието на работещите е от ключово значение за намирането на решения на тези предизвикателства. Социалният диалог, по-специално преговорите на местно равнище, могат да изиграят ключова роля за улесняването на процесите на иновации и адаптиране. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Цифровизацията оказва дълбоко въздействие както върху съществуващите организации, така и върху нововъзникващите по отношение на това как ще бъдат организирани дейностите на предприятието и работата. Въпреки че традиционните форми на труд могат до голяма степен да се запазят, още сега вече можем да разграничим въздействието на цифровизацията върху новите методи на работа, например бързото увеличаване на работата от разстояние в много сектори с нарастваща автономност за редица работещи. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Интелектуалният труд става елемент във всички сфери на труда. Информационните технологии и по-специално цифровизацията позволява отделянето на работата от фиксираното време и работно място. Това развитие в посока труд, основан на уменията и знанието, засилва автономността на интелектуалните работници, като се откроява тенденция към поляризация между висококвалифициран интелектуален труд и потенциално по-малко продуктивен труд с намалени задачи. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Тенденцията към повишена самостоятелност, която цифровизацията предлага на част от работещите, поставя на изпитание предприятията, тяхното ръководство, както и методите на управление и традиционните йерархични структури на предприятията. Тя поставя на изпитание също така условията на труд, икономическото положение на работниците и трудовите отношения. Тези промени означават повече форми на социален диалог, информиране, консултиране и активно участие на работещите. Работещите от своя страна могат да допринесат за въвеждането на иновативни практики и процеси на развитие, носещи ползи за предприятието и заинтересованите страни (9). Поради това социалните партньори би трябвало да се търсят решения, за да се гарантира съвместното съществуване на традиционните форми и новаторски подходи по отношение на социалния диалог. |
| --- | --- |

3.4.

4.   По какъв начин може да бъде засилена културата на иновации на работното място?

| 4.1. | Макар развитието към по-голяма автономност на редица работещи да е предизвикателство за управленски структури и ръководни методи, то се нуждае и от нови форми на диалог, предоставяне на информация и консултации както и принос на работниците към методите на управление на дружеството. Необходими са нови подходи за ангажиране на максимален брой човешки ресурси в процесите на иновации и развитие на дружеството. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Въпреки това поставянето на работниците в центъра на процеса на иновации на работното място не винаги изисква съществени организационни промени. Няколко прости инструменти могат да се използват за тази цел, но основният инструмент за постигането на тази цел би трябвало да бъде колективното договаряне и социалният диалог в съответствие с потребностите на конкретното работно място. Автономни екипи, опитни семинари, кутии за предложения и интердисциплинарни групи по проекти са само част от примерите. Обща характеристика е култура на работното място, която насърчава изобретателността на работниците и такава работна култура може да се основава единствено на взаимно доверие между ръководството и служителите. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Следва да се изтъкне колко е важно да се осигури възможно най-широко разбиране на предимствата, които ще възникнат за служителите от приемането на нови подходи в културата на работното място, по отношение на сигурността и качеството на заетостта и условията на труд. Трябва да се разгледат и рисковете за работниците, например по отношение на условията на труд, защитата на здравословните и безопасни условия на труд, икономическата несигурност и нарасналата поляризация. Действителната подкрепа и участието на работещите и синдикатите следва да се насърчават на всички равнища и изискват сериозни и целенасочени усилия на всички равнища на организацията с цел избягване на чисто формални методи. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Култура на иновациите на работното място означава, че отделният работникът не е насочен единствено към изпълнението на своите задължения, но и че той преценява дали тези задължения биха могли да бъдат упражнявани по все по-добър начин. Освен това иновационна култура означава, че ръководството се вслушва активно в идеите на работниците и ги насърчава да участват в процесите на иновации (10). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Повишаване на автономността на работниците в рамките на иновациите и развойната дейност на дружествата е съществена възможност да се използват уменията на работниците. Същото се отнася и за гъвкавостта на работното време и местоположението, която функционира по-ефективно, ако новаторски подходи за организиране на работата се базира на договорените на местно равнище мерки, основани на взаимно доверие. Всичко това налага наличието на съвременна лидерска култура в рамките на стабилна правна и договорна рамка, основана на подходи на участието, което също би трябвало да бъде насърчавано на равнище ЕС. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Ролята на различните форми на социален диалог

| 5.1. | Една от основните функции на социалния диалог, по-специално на колективното договаряне, е да допринесе за оформянето на бизнес средата и управлението на промените в професионалния живот, чрез предоставяне на информация, прогнозиране, участие и съдействие, за да се изгради взаимно доверие между социалните партньори на всички равнища, цел на Европейския съюз, прилагана в съответствие с националните практики. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | В няколко становища ЕИСК потвърждава централната роля на социалния диалог в контекста на новите форми на заетост (11). Социалният диалог трябва да играе водеща роля на всички подходящи равнища, като това се извършва при пълно зачитане на независимостта на социалните партньори. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Въпреки това, като се имат предвид предизвикателствата и нарастващия темп на промените, е налице ясна необходимост от адаптиране на структурите и целите на социалния диалог към непрекъснатия поток на промените, при спазване на националните и европейските правни и договорни рамки. Това е предизвикателство за социалните партньори на всички равнища. В рамките на своята автономия и без да нарушават основните принципи на съществуващите структури социалните партньори би трябвало да продължат да намират нови решения за социалния диалог, в частност преговори, подходящи за справяне с новите предизвикателства, така че да се осигуряват балансирани решения и да се поддържа значимост и смисъл на ролята на социалните партньори на всички равнища. Партньорството с местните общности също може да бъде източник на вдъхновение за социалните партньори. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ЕИСК заяви, че „(в)се още не е възможно да се предвидят всички възможности и предизвикателства, които ще породи цифровата икономика. Ролята на социалния и обществения диалог не е да се противопоставя на тези преходи, а да ги насочва възможно най-добре, така че да се използват всички предимства, които те могат донесат за растежа, насърчаването на иновациите и уменията, качествените работни места и устойчивото и солидарно финансиране на социалната защита (12).“ |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | По отношение на управлението на прехода в цифровизирания свят на труда е важно да се разчита на безпроблемни процеси на вземане на решения, така че предприятията и работниците да могат бързо да се адаптират към променящата се среда. ЕИСК заяви, че „[п]о повод на въвеждането на нови технологии като роботите или интелигентните машини в свое проучване ЕИСК припомня важността на предварителното информиране и консултиране на представителите на работниците и служителите и необходимостта от колективни преговори за съпътстващите мерки по отношение на промените, създадени от тези технологии. Припомня също, че според Директива 2009/38/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (13) относно европейските работнически съвети тези консултации са задължителни.“ (14) |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Освен това ЕИСК приведе примери, когато дейностите на социалните партньори доведоха до решения за предизвикателствата, които са възникнали в този период на преход (15). Друг пример е колективният трудов договор между цифровата платформа за услуги за почистване Hilfr и синдиката 3F в Дания (16). ЕС би трябвало да стимулира подобни дейности чрез насърчаването на социалния диалог и подкрепата за изграждането на капацитет на социалните партньори. |
| --- | --- |

5.6.

6.   Основни констатации в подкрепа на новите подходи за насърчаване на иновациите

| 6.1. | Както се посочва в неотдавнашно проучване на Eurofound (17), дружествата, които насърчават своите служители да участват в широкия процес на вземане на решения относно операциите или стратегическо ръководство, могат не само да подобряват удовлетвореността от работата, но и да увеличат равнището на иновации. Промени, основани на участието, създават среда на доверие между ръководството, работниците и синдикатите. Много е важно да се разполага с доверието и приноса на работниците (и на техните синдикати) на всички равнища и във всички органи – на местно равнище и/или в управителните или надзорните съвети. За справяне с последиците от цифровите преобразувания и за създаване на дух и култура, ориентирани към иновациите, е от съществено значение работниците да участват в предвиждането, управлението и вземането на решенията относно протичащите промени (18). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Според Eurofound вероятността за иновации се засилва, когато се съчетаят силни работни организационни структури с прякото участие на служителите (например участие в решаването на проблеми или подобряване на качеството на производството) (19). Тази констатация съвпада с предположението, че макар колективното представителство да играе важна роля за осигуряване на участието на работещите в процеса на иновации, е налице нарастваща нужда от повече приобщаващ и демократичен диалог, основан на участието на работниците в процеса на обсъждане. Методите на социалния диалог би трябвало в това отношение да улесняват споделянето и реализирането на колективния експертен опит на всички членове на организацията, било то работници, техните представители или управители (20). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Също така анализът на Eurofound показа, че достъпът за работещите до обучение има положителна връзка с иновациите. Както ЕИСК вече посочи, трудът трябва да носи на онези, които го упражняват, удовлетворение от факта, че използват пълноценно своите умения и знания и допринасят по-най-добрия начин за общото благо (21). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Според проучването на Eurofound мотивацията, под формата на финансови стимули, като например променливо заплащане, също има положителна връзка с иновациите. Беше също така установено, че по-иновативните организации имат по-добри показатели на дружеството и повече благополучие на работното място. Тези иновативни дружества обикновено имат солидни практики на участие на служителите. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Социалният диалог на основата на доверието е важен за ефективността и благосъстоянието според Eurofound. Равнищата на ефективност и благосъстояние на работното място са значително по-ниски от средното в предприятия, където са налице конфликти и действия при колективни трудови спорове. Отношението на доверие между представителството на служителите и ръководството, съчетано с пряко участие на служителите, се свърза с по-високи равнища на ефективност и благосъстояние и създава положителна среда за иновативни действия (22). ЕИСК подчертава значението от това ръководството да бъде обучавано да адаптира методите за управление в новия контекст. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Култура на доверие също е важен фактор за конкурентоспособността на дружествата. Когато сложни въпроси на цифровизацията се разглеждат на работното място, културата на доверие е солидна основа за успешно сътрудничество, противно на културата на контрол и сервилност (23). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Както Eurofound посочва: „Не съществува рецепта за създаване на доверие на работното място, но съществуват определени условия, които благоприятстват тяхната поява. Те включват взаимно признаване на двете страни, които отговарят за намирането на решения на общи проблеми, навременна намеса, която предоставя възможност за пълноценни дискусии, прозрачност, навременния обмен на информация с добро качество, и участието на всички заинтересовани страни в стратегия и цели“ (24). Както ЕИСК отбелязва в своето становище (25) необходими са засилено влияние и по-голямо участие на работещите в органите за вземане на решения. Участието им в прогнозирането на тенденциите, управлението и вземането на решенията, засягащи тези промени, е от съществено значение за справяне с последиците от преминаването към цифрови технологии и за създаване на дух и култура, ориентирани към иновациите. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | На национално равнище инициативи на социалните партньори за увеличаване на производителността и благосъстоянието на работещите и заетостта на работното място са обещаващ метод, който би трябвало да бъде насърчаван в по-широк европейски контекст. Съвместният проект на Федерацията на финландските технологични индустрии и Индустриалния съюз е уникален проект във Финландия (26). В Дания Конфедерацията на профсъюзите на Дания изготви специално проучване на тема „Иновации, водени от работещите“ (27). Освен това в Германия, Дания, Испания, Италия, Франция и Чешката република социалните партньори са привлечени за участие в национални дебати и проекти относно цифровите промени и въздействието им върху трудовия живот (28). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | На равнището на ЕС ЕИСК приветства инициативите и изследователската дейност на Eurofound и на Европейската мрежа за иновации на работното място, лансирани от Европейската комисия, и предлага ЕС да предприеме действия за развитие на диалога между социалните партньори и други заинтересовани страни в контекста на основаните на участието подходи за насърчаване на иновацията на работното място. |
| --- | --- |

6.9.

Брюксел, 23 януари 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 161.

1

(2)  ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 36, и както отбеляза Мариан Тейсен по време на съвместната конференция на Европейския синдикален институт (ETUI) и Европейската конфедерация на профсъюзите (ETUC) на тема „Оформяне на новия трудов свят“, организирана през юни 2016 г.

2

(3)  ОВ C 303, 19.8.2016 г., стр. 54.

3

(4)  Членове 12 и 28 от Хартата и конвенции на МОТ No 87 и 98; вж. по-долу и параграф 3.2 и сл.

4

(5)  3-то проучване сред европейските дружества: „Иновативни промени в европейските дружества“. Eurofound, 2017 г.

5

(6)  ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 30.

6

(7)  „The Productivity Paradox of the New Digital Economy“(Парадоксът на производителността на новата цифрова икономика), Bart van Ark (The Conference Board and the University of Groningen), International Productivity Monitor, 2016 г., стр. 3-18.

7

(8)  Изявление на европейските социални партньори относно цифровизацията.

8

(9)  ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 30.

9

(10)  „Employee-driven innovation“(Иновации, водени от работещите), Датска конфедерация на профсъюзите, 2007 г.

10

(11)  ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10, ОВ C 303, 19.8.2016 г., стр. 54

11

(12)  ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 30.

12

(13)  Директива 2009/38/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 6 май 2009 година за създаване на европейски работнически съвет или на процедура за информиране и консултации с работниците и служителите в предприятия с общностно измерение и групи предприятия с общностно измерение (преработена) (OB L 122, 16.5.2009г., стр. 28).

13

(14)  ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 30..

14

(15)  ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 30..

15

(16)  Колективен трудов договор на Hilfr.

16

(17)  3-то проучване сред европейските дружества: „Иновативни промени в европейските дружества“. Eurofound, 2017 г.

17

(18)  ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 30.

18

(19)  3-то проучване сред европейските дружества: „Иновативни промени в европейските дружества“. Eurofound, 2017 г.

19

(20)  „Workplace Social Dialogue as a Form of 'Productive Reflection'“(Социалният диалог на работното място като форма на ефективен самоанализ). Peter Cressey, Peter Totterdill, Rosemary Exton; International Journal of Action Research, том 9, брой 2, 2013 г.

20

(21)  ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 43.

21

(22)  3-то проучване сред европейските дружества: „Иновативни промени в европейските дружества“. Eurofound, 2017 г.

22

(23)  „Vertrauenskultur als Wettbewerbsvorteil in digitalen Zeiten“(Културата на доверие като конкурентно предимство в цифровата ера).

23

(24)  „Win-win arrangements: Innovative measures through social dialogue at company level“(Взаимноизгодни договорености: иновативни мерки посредством социален диалог на равнището на дружеството), Eurofound, 2016 г.

24

(25)  ОВ C 434, 15.12.2017, стр. 30.

25

(26)  Проект „Производителност заедно“.

26

(27)  „Employee-driven innovation“(Иновации, водени от работещите), Датска конфедерация на профсъюзите, 2007 г.

27

(28)  „Addressing digital and technological change through social dialogue“(Справяне с цифровите и технологичните промени чрез социален диалог), Eurofound, 2017 г.

28

---

СТАНОВИЩА

| 10.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 159/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 159/7

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Жените в Западните Балкани“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 159/02)

Докладчик: Диляна СЛАВОВА

| Решение на Пленарната асамблея | 15.2.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 29, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 19.12.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.1.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 540 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 174/1/6 |

Решение на Пленарната асамблея

15.2.2018 г.

Правно основание

Член 29, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

19.12.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

23.1.2019 г.

Пленарна сесия No

540

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

174/1/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Активизира се политиката на ЕС по отношение на Западните Балкани. Тя получи допълнителен тласък от българското председателство, което превърна региона в свой приоритет, и от съобщението на ЕК „Надеждна перспектива за разширяване и засилен ангажимент на ЕС за Западните Балкани“, публикувано на 6 февруари 2018 г. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Срещата на високо равнище в София и заключенията на Съвета от юни 2018 г. относно разширяването и процеса на стабилизиране и асоцииране потвърдиха този ангажимент и определиха новите етапи на европейската интеграция на региона. По-специално Албания и БЮРМ получиха условна дата за начало на преговорите за присъединяване през юни 2019 г. Този акцент и действие вероятно ще бъдат продължени и запазени от следващите председателства, тъй като те са на държави членки, които също показват по-голяма чувствителност и ангажираност към Западните Балкани, а именно Австрия, Румъния и Хърватия. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК е категоричен поддръжник на разширяването, тъй като то е в интерес и на двете страни — както на Западните Балкани, така и на ЕС. Успехът на политиката на разширяване е основен фактор за позицията на ЕС в света и крайъгълен камък на стабилността и просперитета на Европа. Ето защо ЕИСК е убеден, че процесът на присъединяване следва да продължи решително и активно като един от основните приоритети на ЕС, при ясни и стриктни условия, които са в основата на всички процеси на разширяване — нито повече, нито по-малко. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Равенството между половете е основно право, признато в член 2 и член 3 от Договора за Европейския съюз и в Хартата на основните права на ЕС. В настоящото становище ЕИСК подчертава ролята на жените като основна движеща сила за консолидирането на демокрацията, за зачитането на правата и свободите на човека и за икономическия и социален прогрес. Целта на становището е повишаване на осведомеността и насърчаване на политическите, социалните и икономическите права на жените, както и равенството между половете в Западните Балкани. Включването на перспективата за равенство между половете може да е успешно само ако са налице силна политическа воля и убеждение в ползите, които равенството между жените и мъжете ще донесе на обществото. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Жените са играли и продължават да играят съществена роля за помирението и социалното и икономическото развитие на региона, особено в условия на сериозно отслабени стопански структури, бедност и прекъснати социални връзки, когато жените показват по-голяма гъвкавост и инициатива за възстановяване и подновяване на социалните мрежи и за проучване на нови начини на действие. Въпреки някои добри практики и положително развитие, свързани с овластяването на жените и въведените програми, жените все още са в неравностойно положение по отношение на способността си да упражняват в пълна степен своите политически, социални и икономически права и да се възползват изцяло от възможностите за социално-икономическо развитие. Поради патриархалната култура, която води до тяхната маргинализирана роля, жените са изправени пред свързани с пола предразсъдъци и стереотипи, сегрегация на пазара на труда и в образованието и много по-голям риск от дискриминация и насилие, което възпрепятства тяхното израстване до ръководни позиции. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК призовава не само за равно представителство и участие на жените в социално-икономическия и политическия живот на всички нива, но и за прилагането на ефективни закони и политики за борба с дискриминационното поведение спрямо жените, включително жените от малцинствени групи (по-специално роми и ЛГБТИК), младите жени, възрастните жени, жените в селските райони и жените с увреждания, както и жените и момичетата бежанки, които търсят убежище в Западните Балкани. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК подчертава значението на разработването на пътна карта и мерки за равенство между половете, които биха могли да доведат до по-равномерно разпределение на властта и ресурсите в Западните Балкани. Групите за защита на правата на жените, бизнес асоциациите и синдикатите са много активни по отношение на насърчаването на ролята на жените в региона и има необходимост от по-нататъшна целенасочена и продължителна работа с граждански и социални партньори, за да бъдат ефективни в борбата и застъпничеството за правата на жените. Институциите на ЕС следва да предприемат допълнителни действия по отношение на финансовата подкрепа за тези организации и сдружения, като предоставят конкретни планове и проекти, насочени към овластяването на жените на всички нива, в т.ч. програми за подпомагане на организациите за равенство между половете и подробни планове за действие. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК призовава ЕС и националните власти да си сътрудничат повече по отношение на разрушаването на стереотипите в образованието, така че да се гарантира възможността за достъпно и качествено образование на младите момичета и жени през целия им живот, за да придобиват съответните умения и да се улесни професионалното им развитие, както и достъпът им до качествена заетост на пазара на труда. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Тъй като насилието и дискриминацията срещу жени са едно от най-сериозните нарушения на правата на човека и се наблюдават все по-често в тази следвоенна територия, ЕИСК приканва Комисията да насърчи по-силно регионално сътрудничество за обмен на добри практики по отношение на домашното насилие и да разшири необходимото финансиране и експертна подкрепа за всички усилия за намаляване и евентуално изкореняване на случаите на това широкоразпространено социално зло. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК счита, че националните власти следва да положат значителни усилия за подобряване на свободата на медиите, включително чрез засилване на съществуващото законодателство и чрез последователното му прилагане. Това, наред с други неща, ще спомогне за повишаване на осведомеността по въпросите, свързани равенството между половете, и за насърчаване на по-безопасна медийна среда, в която свързаните с пола стереотипи могат да бъдат разрушени чрез обществен дебат и в която жените не са обект на сексизъм, реч на омразата и клеветнически кампании онлайн. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК отново подчертава необходимостта партньорите от Западните Балкани да включат перспективата за равенство между половете във всички съответни програми, финансирани чрез Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП II), особено в област 3 на политиката, която включва заетостта, социалните политики, образованието, насърчаването на равенството на половете и развитието на човешките ресурси. Следва да се разработят тематични фондове за борба с домашното насилие и в подкрепа на гражданската и медийната активност на жените. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Следва да се гарантира ясният и твърд ангажимент по отношение на равенството между половете като основополагаща ценност на ЕС. ЕИСК насърчава Комисията да включи критични показатели за равенство между половете в своята система за сравнителен анализ при преговорите за присъединяване, които да бъдат разработени и наблюдавани в тясно сътрудничество със социални и граждански партньори, ангажирани в овластяването на жените в региона и в целия ЕС. Систематичното прилагане на перспективата за равенство между половете следва да се разглежда като хоризонтален сравнителен показател за оценка на допустимостта и качеството на законодателния процес като част от преговорите за присъединяване. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК очаква бъдещите усилия в Западните Балкани да бъдат насочени не само към привеждане на законодателството, свързано с човешките права на жените, в съответствие с достиженията на правото на ЕС и със съответните международни механизми и инструменти, но също и най-вече към премахване на различията между съществуващите закони и тяхното правилно прилагане. Правителствата в Западните Балкани следва да бъдат насърчавани и подкрепяни при разработването на жизнеспособни механизми за публично финансиране, насочени към защита на жените от насилие, дискриминация и икономическа експлоатация. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК призовава държавите членки и партньорите от Западните Балкани, които все още не са ратифицирали Конвенцията от Истанбул, да направят това без отлагане, тъй като тя представлява най-всеобхватната политическа рамка за предотвратяване на домашното насилие, за защита на жертвите и за наказателно преследване на извършителите. ЕИСК призовава църквите и религиозните институции, както и организациите на гражданското общество от всички вероизповедания да не нарушават правата на жените и да не се намесват във връзка с репродуктивните им права, което е решаваща предпоставка за социалното и икономическото еманципиране и овластяване на жените. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ЕИСК отново посочва значението на обвързването на съобразения с равенството между половете бюджет с мерките за равенство между половете като цяло. Комитетът призовава за включването на перспективата за равенство между половете във всички политики и програми чрез по-добро разпределяне на ресурсите в съответствие със специфичните за половете нужди. Във връзка с това и с оглед на следващата МФР ЕС следва да бъде по-последователен по отношение на Западните Балкани и на включването на перспективата за равенство между половете и да настоява за бюджет, съобразен с равенството между половете, и за събиране на данни, разбити по полов признак, за да се гарантира, че равенството и спазването на правата на жените са взети под внимание по устойчив начин. За целта партньорите от Западните Балкани, както и Комисията, се насърчават да засилят политическите консултации с активистите в областта на правата на жените и експертите по равенството между половете в различни области на политиката, свързани с разширяването. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ЕИСК подчертава, че трябва да се отдели специално внимание на предприемачеството сред жените с оглед на неговия потенциал за значително увеличаване на перспективите за растеж в региона и приканва институциите на ЕС да играят роля в тази връзка. Мерките в подкрепа на създаването на нови предприятия включват, наред с другото, гарантиране на достъп до финансови и институционални ресурси, предлагане на оптимална инфраструктура за стартиращи предприятия, предоставяне на подходяща информация относно създаването на предприятие, засилване на интереса към предприемачеството сред жените посредством кампании в медиите и отпускане на заеми за стартиращи предприятия и проекти за разширяване на дейността. Жените предприемачи и техните бизнес организации следва да бъдат систематично включвани във всички процеси на разработване на политиките, свързани със социалното и икономическото измерение на разширяването. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Равенството между жените и мъжете е основно право и обща ценност, признати от ЕС. Включено в договорите на ЕС и в международните конвенции за правата на човека, равенството между половете е част от условията за приемане, които държавите кандидатки и потенциални кандидатки от Западните Балкани (Албания, Босна и Херцеговина, Бившата югославска република Македония, Косово (1), Черна гора и Сърбия) трябва да изпълнят. Инвестирането в равенството между половете е от основно значение; то е не само изискване на ЕС, но служи и като ключов показател за равнопоставено и демократично общество. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Като част от подготовката си за приемане в ЕС държавите от Западните Балкани предприеха през последните години стъпки за утвърждаване на правата на жените. Това включва приемане или изменение на съответното законодателство (например антидискриминационното, наказателното и трудовото законодателство), изготвяне на национални стратегии и планове за действие и установяване на институционални механизми за изпълнение и мониторинг на съответните политики. Въпреки това насърчаването на равенството между половете често е само повърхностно, като на предприетите в тази връзка действия липсват реална политическа ангажираност, компетентност и финансови ресурси, което води до слабо и спорадично прилагане. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | За съжаление, по време на срещата на високо равнище за Западните Балкани в Лондон през юли 2018 г. беше пропусната възможността за напредък по отношение на насърчаването на равенството между половете в региона. Ето защо предложението за съгласувани действия, разгледано по време на подготовката за срещата на високо равнище, следва бързо да получи политическо одобрение и в кратки срокове да бъде устойчиво приложено. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Неравенството между мъжете и жените остава проблем в Западните Балкани поради силно патриархалните структури, типични за региона, които се проявяват в насилие, дискриминация и експлоатация, основавани на пола, хронично двойно натоварване на жените по отношение на свързаните с работата и семейството им отговорности, многобройни пречки пред възходящата мобилност и еднаквото заплащане на жените и неподходящ достъп до социални услуги и услуги за репродуктивно здраве, както и до финансови инструменти. Постигнато е известно подобрение относно политическото представителство на жените, макар и с краткотраен ефект върху справедливото преразпределяне на политическата власт между жените и мъжете. Основният проблем е в слабата реализация на прогресивните политики, което е отражение на липсата на истинска политическа ангажираност, както и на финансиране и експертен опит. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Гарантирането на равенството между жените и мъжете продължава да е „недовършена работа“ (2) в региона. С настоящото становище ЕИСК насочва вниманието към усилията, от една страна, на социалните партньори и гражданските организации в ЕС за насърчаване на равенството между половете като част от политиката за разширяване на ЕС и превръщането ѝ в решаващ показател във всички сфери на обществото. В него се разглеждат и няколко от основните предизвикателства, пред които са изправени жените в Западните Балкани, като например тяхната роля в социалната, икономическата и политическата сфера и широкоразпространеното основано на пола насилие. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Насилие, основано на пола

| 3.1. | Насилието, основано на пола, било сексуално, репродуктивно или домашно, остава преобладаващ проблем в региона. Въпреки че не се съобщава в достатъчна степен за случаите на домашно насилие, съобщените цифри все пак са високи. Данните сочат, че в Албания 56 % от жените са изложени най-малко на една от формите на домашно насилие, в Косово почти 70 % от жените стават жертва на домашно насилие през живота си, докато в Сърбия през 2017 г. са регистрирани най-малко двадесет и шест случая на убийство на жени, като в повечето от тях извършителят е партньорът на жертвата (3). Прегледът на службите, свързани с домашното насилие в държавите от региона, показа, че те са недостатъчно финансирани, с недостатъчно персонал и претоварени (4) и че механизмите за съобщаване са като цяло твърде слаби. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Всеки партньор от Западните Балкани има национална стратегия, насочена към борба с домашното насилие (5). Жените в по-голямата си част не съобщават за инциденти поради нормите за приемане, недоверие към институциите за сигурност и правосъдие и липса на реакция от страна на институциите дори по съобщените случаи. Липсата на финансово устойчиви мрежи за подкрепа, безопасни домове и институции за жертвите, които са достатъчно смели, за да съобщят за насилието, допринася за последващото превръщане на най-уязвимите жени в жертви. Има редица недостатъци във връзка със събирането на съпоставими данни в региона, които трябва да бъдат преодолени. Целта е да съществуват добре разработени, финансирани и наблюдавани политики за предотвратяване, защита и наказателно преследване. Това изисква подходящо обучение на всички участници в процеса, повишаване на осведомеността и промяна на нагласата на обществото. ЕИСК счита, че както навсякъде, предотвратяването е от изключително значение и струва по-малко, отколкото намесата на по-късен етап. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В целия регион на Западните Балкани е необходимо пълно прилагане на Конвенцията на Съвета на Европа за превенция и борба с насилието над жени и домашното насилие (Конвенцията от Истанбул). След като са подписали и ратифицирали Конвенцията, по-голямата част от партньорите от Западните Балкани следва да засилят работата си по разпределяне на подходящо публично финансиране, координиране на политиките и прилагане на практически мерки за борба срещу всяка форма на насилие, на което са подложени жените. В допълнение се отправя искане към Комисията да приоритизира проблема с домашното насилие в контекста на предприсъединителното финансиране за изграждане на капацитет както на гражданското общество, така и на институциите. ЕИСК призовава Комисията да насърчи по-силно регионално сътрудничество за обмен на добри практики по отношение на домашното насилие отвъд разделението на държави — членки на ЕС, и държави, обхванати от процеса на разширяване. В контекста на разширяването е важно държавите — членки на ЕС, да бъдат положителен модел в това отношение.
  По-голямата ангажираност и координация между всички участници от обществения и частния сектор и по-голямото участие на НПО под формата на сътрудничество между държавните служби и НПО е от основно значение за успешното прилагане на законодателните и политическите действия за борба с всички форми на насилие срещу жени. |
| --- | --- |

3.3.

По-голямата ангажираност и координация между всички участници от обществения и частния сектор и по-голямото участие на НПО под формата на сътрудничество между държавните служби и НПО е от основно значение за успешното прилагане на законодателните и политическите действия за борба с всички форми на насилие срещу жени.

| 3.4. | Семействата и училищата играят изключително важна роля. Отглеждането на децата и образованието следва да са съобразени с пола и да са насочени към изкореняване на основаното на пола насилие, особено срещу момичета и млади жени. Създаването на рамка, която въвежда ясни политики в училищата за справяне с основаното на пола насилие, би допринесло за намаляването на такива практики и впоследствие би създало по-благоприятна среда за жертвите и би насърчило равенството между половете като фундаментален принцип, който да бъде в основата на обществото. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Права на човека

| 4.1. | Човешките права на жените систематично попадат във фокуса на националистически и духовнически участници, които в много от случаите насаждат религиозни догми и национални интереси, например във връзка с традиционните патриархални семейни стойности и демографско обновление, като оправдание за лишаване на жените от техните свободи, равнопоставеност и безопасност. Въпреки съществуващите всеобхватни и като цяло защитни законодателни разпоредби, свързани с правата на човека, в механизмите за изпълнение и прилагане има значителни недостатъци. ЕИСК призовава за по-ефективно сътрудничество и съвместни действия между националните структури по правата на човека, социалните партньори, организациите на гражданското общество и правителствените органи, за да се постигне напредък в програмата за правата на човека и да се помогне на особено уязвимите. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | По отношение на сексуалността на жените преобладават традиционните роли и нагласи, свързани с пола. Достъпът до грижи при майчинство е разумен, но по други въпроси жените все още често избират да не посещават лекар. Работещите жени често се сблъскват с дискриминация по отношение на правата при майчинство, включително с въпроси в интервюта за работа относно тяхното семейно положение и намерение да имат деца, въпреки факта, че са въведени закони за предотвратяване на това. Следва да се поощряват и насърчават редовните медицински прегледи. Необходими са засилени дейности за повишаване на осведомеността по отношение на услугите за репродуктивно здраве. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК изразява особено безпокойство от факта, че е застрашено репродуктивното здраве на жените в Западните Балкани в резултат от увеличаващите се нападения от страна на тясно свързани с доминиращи религиозни общности групи, защитаващи крайно консервативни интереси. Следва да се извърши допълнителен анализ на въздействието на фундаменталистките религиозни възгледи по отношение на правата на жените в региона и по-специално на техните репродуктивни права. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Общността на ЛГБТИК заслужава специално внимание предвид факта, че техните права далеч не са консолидирани. Нещо повече, те са под постоянен натиск от различни консервативни социални групи. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Социални права

| 5.1. | Продължава да съществуват недостатъци в държавите от региона по отношение на гарантирането и наблюдението на икономическите и социалните права, включително правото на недискриминация. Това засяга всички жени на пазара на труда, но по-специално жените и момичетата от уязвими групи, включително етнически малцинства (най-вече роми), вътрешно разселени лица, хора с увреждания, мигранти и бежанци. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Жените от тези групи в неравностойно положение често нямат достатъчно познания в областта на социалните права, достъпа до социални услуги, образованието, здравеопазването или жилищното настаняване. Институциите, носещи правна отговорност в тези области, все още не са в позиция да предоставят на тези хора подходяща подкрепа. ЕИСК счита, че заинтересованите страни, като например центрове за социална дейност, местни администрации и неправителствени организации, следва да подобрят условията, необходими за гарантиране на равни социални права за уязвимите групи. Има неотложна нужда от преразглеждане на качеството и финансовата жизнеспособност на програмите за социална реформа, подпомагани от ЕС, например чрез съвместен меморандум за приобщаване, насочен към социално приобщаване, диверсификация, демократизация и децентрализация на социалните услуги. Следва да се проучат начини за своевременно прилагане на Европейския стълб на социалните права в процеса на разширяване. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Тревожно социално явление е радикализацията на жените в някои мюсюлмански държави и участието им в прояви на насилствен екстремизъм. В периода 2012—2016 г. около 20 % от близо 1 000 души, заминали от региона на Западните Балкани в зоните на конфликти в Сирия и Ирак, са били жени (6). Правителствата, институциите и организациите на гражданското общество не правят достатъчно, за да признаят публично миграцията на жени към Близкия изток и да гарантират, че свързаният с пола аспект е включен в настоящите усилия за борба срещу насилническия екстремизъм (CVE). Приемането на законодателство за криминализиране на участието, материалната подкрепа и наемането на работа за чуждестранни паравоенни групи би трябвало да бъде последвано от практически мерки за подкрепа на дерадикализацията и рехабилитацията на жените, които следва преди всичко да бъдат признати за жертви на екстремистката пропаганда и вербуване. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Жените на пазара на труда

| 6.1. | Изключването на жени от пазара на труда е широкоразпространено в региона и равнището му е значително над средното за ЕС (7). Почти две трети от жените в трудоспособна възраст в региона са незаети или безработни. За жените от ромски произход и жените с увреждания процентите са дори по-високи. Статистиката сочи, че равнищата на заетост при жените са по-ниски, отколкото при мъжете, като е постигнат слаб напредък по премахването на разликата в трудовата заетост между половете. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Това не само представлява нарушение на основни права на човека, но има и висока икономическа и социална цена и възпрепятства потенциала за икономически растеж в региона. Всяка година държавите от Западните Балкани губят средно 18 процента от общия си БВП поради разликите между мъжете и жените на пазара на труда (8). Една трета от тази загуба се дължи на изкривявания при избора на професии между мъжете и жените. Останалите две трети съответстват на разходите, свързани с разликите в равнищата на участие на пазара на труда. Западните Балкани следва да бъдат насърчени да използват оптимално съществуващите неизползвани човешки ресурси, да подкрепят и да улеснят участието на жени на пазара на труда и да се справят с проблема на големия дял жени, заети в сивата икономика. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Тези разлики между половете произтичат от съществуването на утвърдени норми за пола, засягащи ролите в семейството, както и от недостатъчния институционален отговор за справяне с тези предизвикателства. Семейните отговорности обикновено се падат на жените, а гъвкавите условия на работа са изключително ограничени. Това принуждава жените да избират между семейството и кариерата. Жените са официално наети на много по-ниска ставка от мъжете, печелят по-малко и рядко заемат високопоставени длъжности. Важно е включването на мъжете в обсъждането, както и насърчаването им да поемат по-голяма част от семейните отговорности. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Достъпът до грижи за децата на приемлива цена и насърчаването на родителския отпуск за бащите е една от предпоставките за увеличаване на участието на жените на пазара на труда. Необходими са също специфични мерки за подобряване на пазара на труда, за да е подходящ за работещите жени, като например осигуряването на образование в обществени детски ясли и градини за малките деца. Стереотипите в отглеждането на деца и отношението, особено в някои общности, към образованието на момчетата спрямо това на момичетата, както и стереотипите при избора на типична „женска“ или „мъжка“ професия, допринасят, наред с другото, за разликата в заплащането и в пенсиите между жените и мъжете. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Постоянен проблем е разликата в заплащането на жените и мъжете в региона, която е около 20 % (9). Това впоследствие оказва въздействие върху разликите в пенсиите и неравенството между мъжете и жените на пенсионна възраст. С евентуалното нарастване на работещите бедни, много от които са жени, е налице ситуация, очевидно изискваща по-голямо политическо внимание и действие от страна на правителствата, работодателите и социалните партньори, не само чрез преки мерки, свързани както с минималната работна заплата, така и със заплатата, гарантираща жизнен минимум, прогресивното данъчно облагане, вътрешните ползи и социалните помощи, но и най-вече чрез непреки мерки, като например по-гъвкави условия на работа, жилищно настаняване, подобряване на уменията и грижи за децата. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Икономическата ситуация и липсата на възможности за заетост засягат отрицателно жените, по-специално младите жени, принуждавайки ги да напуснат техните държави, като по този начин се задълбочава проблемът с изтичането на мозъци в региона. Следва да се разработят политически мерки за пълноценното използване на таланта и уменията на жените в една динамично променяща се икономическа среда. Във връзка с това следва да се разгледа създаването на база данни на жени експерти, с цел да се изтъкне техният експертен опит в различни области. Освен това следва да се подобри и гарантира достъпът на жените до учене през целия живот. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | С цел да се разрушат стереотипите в образованието, е необходимо последователно да се насърчава все по-голямо участие на момичета и жени в областите на науките, технологиите, инженерството и математиката, професионалното образование и обучение и чиракуването. |
| --- | --- |

6.7.

7.   Овластяване на жените

7.1.   Икономическо овластяване на жените

| 7.1.1. | Жените предприемачи са все още неизползван източник на създаване на предприятия и работни места и важна движеща сила за икономическия растеж. Жените предприемачи са изправени пред уникални предизвикателства и бариери при създаване на предприятия и разрастване на стопанската дейност, като например липсата на бизнес и предприемачески умения, преобладаващи предразсъдъци в банките срещу кредитоспособността на ръководените от жени предприятия. Не съществува еднозначно определение за „женско предприемачество“, което води до липса на данни по този важен въпрос. |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Импулсът за промяна се основава на убедителни доказателства, че в Западните Балкани има значителен брой висококвалифицирани жени и следователно всички доводи за постигането на баланс между половете би трябвало да се основават на „правилото за заслуги и предпочитания“, а не на позитивна дискриминация. Независимо от това продължават да съществуват фактори, които пречат на жените да поемат ръководни длъжности, като например липсата на мерки за съчетаване на работата със семейния живот, ограниченият достъп до мрежи, които са важни за по-високопоставените длъжности, липсата на самочувствие и т.н. (10). |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | ЕИСК би препоръчал допълнително на създателите на политики и на дружествата да преразгледат следните въпроси, с цел да се гарантира, че в Западните Балкани жените изпълняват длъжности на равнище висши служители (11):






  — | по-добра обществена видимост на жените на висши длъжности; |
| --- | --- | --- |

7.1.3.

—

по-добра обществена видимост на жените на висши длъжности;

| — | по-голяма прозрачност при търсенето и набирането на професионални таланти; |
| --- | --- |

—

по-голяма прозрачност при търсенето и набирането на професионални таланти;

| — | оспорване на стереотипите, свързани с полово профилираните роли; |
| --- | --- |

—

оспорване на стереотипите, свързани с полово профилираните роли;

| — | планиране на приемствеността при ръководните кадри; |
| --- | --- |

—

планиране на приемствеността при ръководните кадри;

| — | създаване на база данни от талантливи професионалисти; |
| --- | --- |

—

създаване на база данни от талантливи професионалисти;

| — | разпространение на примери на добри практики; |
| --- | --- |

—

разпространение на примери на добри практики;

| — | създаване на координирана база данни на жени с квалификации, позволяващи им да заемат длъжности в управителни съвети. |
| --- | --- |

—

създаване на координирана база данни на жени с квалификации, позволяващи им да заемат длъжности в управителни съвети.

| 7.1.4. | Обучението и достъпът до финансиране, в т.ч. микрофинансиране, следва да се предоставят като интегриран пакет за стартиращи и развиващи се предприятия на жени (12). Насърчаването на предприемачеството сред жените в региона би довело до създаване на работни места и до реализиране на икономически ползи за всички. За тази цел следва да се използват активно мерки, като например бизнес инкубатори, менторски програми, иновационни центрове, технологични лаборатории и други форми на подкрепа за жените в бизнеса. |
| --- | --- |

7.1.4.

| 7.1.5. | Асоциациите на деловите жени би трябвало активно да участват в процесите на вземане на решения и в обществения диалог с местните и регионалните власти и партньорските организации. Неотдавнашните проекти в тази област стигнаха до заключението, че темата получава по-висока степен на признание, отколкото в миналото, а подкрепата за жените предприемачи се е развила от проект към текущ процес. Постигането на по-нататъшен съществен напредък ще изисква промяна на мисленето на хората. |
| --- | --- |

7.1.5.

| 7.1.6. | Социалните предприятия имат важна роля за обединяването на жените предприемачи и следва да бъдат насърчавани в региона, за да се координират действията им и да се улесни ефективният достъп до финансиране. |
| --- | --- |

7.1.6.

| 7.1.7. | Младежкото предприемачество е от съществено значение за региона и съществува необходимост от нов модел за растеж, с цел да се достигнат непроучените области на цифровизацията. Този модел следва да е основан на иновации и на предприемаческия дух на поколението от новото хилядолетие. Моделът следва, наред с другото, да включва подходящо образование на младите жени и мъже с оглед на новия свят на труда, с гарантирани решения за финансиране. |
| --- | --- |

7.1.7.

7.2.   Политическо овластяване на жените

| 7.2.1. | Всички партньори от Западните Балкани имат квота за равенство между половете и съществува силна политика за увеличаване на представителството на жените. Режимът на квоти в повечето от съответните партньорите изисква от политическите партии да включват в техните списъци най-малко 30 % жени кандидатки, с изключение на Босна и Херцеговина и Бившата югославска република Македония, в които минимумът е 40 %. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Въпреки че квотите по полов признак създават и предоставят положителни промени в региона, липсва последователност на целите на тази политика. В резултат на това положението на жените в политиката и участието им в процесите на вземане на решения не са се подобрили съществено и все още са неустойчиви. |
| --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | В региона съществува йерархична маргинализация, която показва наличието на по-голям брой мъже, отколкото жени на високите позиции за вземане на решения. Жените все още не заемат най-високи ръководни длъжности. Много често те участват в политически органи, занимаващи се с образование, здравеопазване, социална политика и администрация, което в някои сектори може да доведе до хоризонтална сегрегация. Те обаче са много по-малко представени в други органи, които имат по голяма власт по отношение на вземането на решения и влиянието върху процеса на изготвяне на политиките или държавното законодателство. |
| --- | --- |

7.2.3.

| 7.2.4. | Има някои добри примери за политическо овластяване на жените в региона. Местните организации са успели да мобилизират жените в политическите процеси и подкрепата, предоставяна на жените в политическите партии, е довела до избирането на първата жена — кмет, в Косово. В Албания партньорите са оглавили коалицията на гражданското общество, изискваща зачитане на квотата по полов признак в парламента, повишавайки нивото на участие на жените в последните избори. Има много текущи планове, механизми и структури за подпомагане за подобряване на политическото участие на жените в региона и са извършени значителни подобрения (13). |
| --- | --- |

7.2.4.

8.   Ролята на социалните партньори и на организациите на гражданското общество

| 8.1. | Социалните партньори и организациите на гражданското общество (ОГО) в Западните Балкани играят важна роля в оказването на влияние върху властите, за да се ангажират с проблемите на равенството между половете. Те са доказани катализатори за положителни промени и изграждане на толерантни и устойчиви общества. Съществуват редица успешни инициативи, проекти и платформи на жените и ЕИСК категорично подкрепя тези положителни начинания. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Организациите на жените като част от ОГО са от решаващо значение в това отношение и играят водеща роля за предотвратяване на насилието срещу жени, както и във връзка с помирението на местно и регионално равнище. Те са основна част от процеса на наблюдение и изискването на отговорност на правителствата за ефективното изпълнение на политиките. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Въпреки официално въведените механизми за участие на социалните партньори и ОГО в процедурите за консултации, комуникацията и сътрудничеството с правителствата все още могат да бъдат подобрени значително. Съществуващото негативно отношение към ОГО ги затруднява да отправят силна критика и да предлагат мерки за ефективно преодоляване на съществуващите недостатъци. ЕИСК подчертава необходимостта от подкрепа и опазване на пространството на гражданското общество за правата и овластяването на жените. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Процесът на разширяване и Берлинският процес допринесоха за участието на гражданското общество в регионалните инициативи и разработването на политики. Наблюдават се признаци за напредък по отношение на състоянието и позицията на сектора като цяло, чрез което са направени няколко промени в законодателството, политиката и бюджетите, като се отчита онова, което искат гражданите. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | ЕИСК разработи двоен — и регионален, и двустранен — подход за своите връзки с ОГО от Западните Балкани. Комитетът за наблюдение „Западни Балкани“, създаден от ЕИСК през 2004 г., е основният инструмент за координиране на дейностите на ЕИСК в региона и за мониторинг на промените в политическото, икономическото и социалното положение на партньорите от Западните Балкани, както и в отношенията ЕС - Западни Балкани, включително в областта на правата на жените. Форумът на гражданското общество в Западните Балкани е част от дейността на Комитета за наблюдение. На 6-ия форум, проведен през юли 2017 г. в Сараево, бяха обсъдени и приети препоръки в областта на правата и овластяването на жените. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | В съобщението на Европейската комисия относно разширяването от 2018 г. националните органи се призовават, с подкрепата на обществата си, да се ангажират и да изпълнят добре познатите условия за присъединяване. Един приобщаващ и ефективен структуриран диалог за приоритетите на реформата, с участието на оправомощено гражданско общество, би определил до голяма степен успеха на всяко трансформиращо действие. Поради това ЕС следва да направи повече за насърчаване и улесняване на този диалог. |
| --- | --- |

8.6.

Брюксел, 23 януари 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Това наименование не засяга позицията по отношение на статута на Косово и е съобразено с Резолюция 1244/99 на Съвета за сигурност на ООН и становището на Международния съд относно обявяването на независимост от страна на Косово.

1

(2)  EPRS (Службата на ЕП за парламентарни изследвания). Обзорен доклад за жените в Западните Балкани, юли 2018 г.

2

(3)  Форум на гражданското общество на срещата на високо равнище за Западните Балкани, „Проблеми, свързани с половете, в Западните Балкани“, Обзор на политиките No 4, април 2018 г., http://wb-csf.eu/wp-content/uploads/2018/04/CSF-PB-04-Gender-Issues-in-the-Western-Balkans.pdf.

3

(4)  Hughson, 2014 г., Gender Country Profile of Bosnia and Herzegovina („Профил на държавата по пол за Босна и Херцеговина“) и Brankovic, 2015 г., („Многосекторно сътрудничество: задължение или пожелание“). ПРООН.

4

(5)  Petricevic, I. 2012 г. Women's Rights in the Western Balkans in the Context of EU Integration („Правата на жените в Западните Балкани в контекста на интеграцията към ЕС“).

5

(6)  Съвет за регионално сътрудничество, A Waiting Game: Assessing and Responding to the Threat from Returning Foreign Fighters in the Western Balkans (Игра на изчакване — оценка и реакция на заплахата от завръщащите се чуждестранни бойци в Западните Балкани), ноември 2017 г., https://www.rcc.int/pubs/54/a-waiting-game-assessing-and-responding-to-the-threat-from-returning-foreign-fighters-in-the-western-balkans

6

(7)  EPRS (Службата на ЕП за парламентарни изследвания). Обзорен доклад за жените в Западните Балкани, юли 2018 г.

7

(8)  http://blogs.worldbank.org/europeandcentralasia/key-unlocking-economic-potential-western-balkans-women.

8

(9)  Регионален проект на ООН — Жени.

9

(10)  ОВ C 133, 9.5.2013 г., стр. 68.

10

(11)  ОВ C 133, 9.5.2013 г., стр. 68.

11

(12)  Индекс на политиката на ЕС за МСП, Западни Балкани и Турция 2016 г., Оценка на прилагането на „Small Business Act“ за Европа.

12

(13)  ПРООН, 2016 г.

13

---

| 10.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 159/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 159/15

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Реформа на СТО с цел адаптиране към промените в световната търговия“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 159/03)

Докладчик: Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Решение на Пленарната асамблея | 12.7.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 29, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Външни отношения“(REX) |
| Приемане от секцията | 19.12.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.1.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 540 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 174/2/3 |

Решение на Пленарната асамблея

12.7.2018 г.

Правно основание

Член 29, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Външни отношения“(REX)

Приемане от секцията

19.12.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

23.1.2019 г.

Пленарна сесия No

540

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

174/2/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) би искал отново да заяви своя ангажимент към Световната търговска организация (СТО) като пазител на международната търговия и лаборатория за разработване на правила и разпоредби за гарантиране на справедлива търговия, либерализация на търговията със стоки и услуги и прозрачност при изготвяне на свързаните с търговията политики. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК е убеден не само в това, че неотложните реформи следва да се осъществят във възможно най-кратък срок, по-специално с оглед на функционирането на Апелативния орган на Органа за уреждане на спорове (ОУС), но и в това, че членовете на СТО би трябвало да се ангажират с по-амбициозни и системни промени, свързани с трудовите стандарти, и да се борят с изменението на климата и за постигането на световните ЦУР с цел адаптиране на правилата на международната търговия към световните предизвикателства. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Европейският икономически и социален комитет би желал да насърчи Европейската комисия (ЕК), с подкрепата на държавите членки, да води амбициозна търговска политика за ЕС-27, която ще осигури на предприятията в ЕС възможности за по-добър достъп до пазара и ще разпространява ценностите на Съюза в областта на правата на човека и основните трудови стандарти като борбата срещу дискриминацията, равенството между мъжете и жените, синдикалните свободи и т.н. чрез многостранни, неколкостранни (включващи СТО), двустранни и едностранни (ОСП, „Всичко освен оръжие“) споразумения. Гражданското общество в ЕС иска свободна, но справедлива търговия. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | След оттеглянето на Обединеното кралство от ЕС (на 29 март 2019 г.) то ще стане независим член на СТО. Това означава, че ЕС-27 и Обединеното кралство следва да гарантират своите двустранни търговски и инвестиционни отношения и ЕС-27 трябва да вземат надлежно предвид важния въпрос за тарифните квоти с партньорите от ССТ. ЕИСК би желал Обединеното кралство да подкрепи предложенията на ЕС, насочени към реформиране на СТО с цел модернизиране на правилата за многостранна търговия. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подкрепя предложението на Европейската комисия за работещо решение, така че да може да се нормализира дейността на Апелативния орган на Органа за уреждане на спорове, както и съобщенията, разпространени неотдавна от членове на СТО за изменение на някои разпоредби на Договореността относно правилата и процедурите за уреждане на спорове. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Като представител на европейското организирано гражданско общество Европейският икономически и социален комитет участва активно в наблюдението на споразумения за свободна търговия, изпълнението на поетите от страните в главите за устойчивото развитие ангажименти и изискването за вземане под внимание на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) и борбата срещу изменението на климата. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Нарастването на пречките пред търговията и увеличаването на облагането на вноса (алуминий, стомана и др.) от ключови участници в световната търговия (САЩ, Китай и др.) са реална опасност за растежа на световната търговия, който още от 2014 г. насам се забавя, което би могло да навреди на растежа в световен мащаб, на усилията за намаляване на неравенството, на развитието на най-нестабилните икономики и на създаването на стойност и работни места в световните вериги за създаване на стойност. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Предвид тези рискове ЕИСК счита, че е необходима амбициозна реформа на СТО. Тази реформа следва да бъде разделена на две части: първо, по-техническа част по най-спешните въпроси преди края на 2019 г., за да се избегне блокирането на Апелативния орган на Органа за уреждане на спорове и да се пояснят някои определения; и второ, по-системна част, която ще отнеме повече време и чрез която мисиите и работата на СТО ще се адаптират към основните промени в световната търговия. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | За първата фаза следва да бъдат подкрепени няколко от предложенията, представени от Европейската комисия в концептуален документ, изготвен през септември 2018 г. в отговор на дадения от държавите членки мандат на Европейския съвет на 28 и 29 юни. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Въпросните предложения са, както следва: засилване на ролята на секретариата, промяна на правилата по отношение на мандата на съдиите от Апелативния орган на ОУС, актуализиране на правилата за субсидиите, държавните предприятия и трансфера на технологии и по-често прибягване до отворени неколкостранни преговори. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | По отношение на първата фаза ЕИСК счита, че е неотложно СТО да си постави по-амбициозни цели по отношение на селскостопанския сектор, за да гарантира доброкачествени, безопасни и сигурни доставки на храни. Ролята на СТО за намаляване на несигурността в международната търговия е от основно значение за бъдещето на селското стопанство във всяка страна, както и нейната способност да гарантира безопасността на храните в съответствие с високитe екологични стандарти за производство и хуманно отношение към животните. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК счита за жизненоважно принципът на предпазливост, залегнал в Договорите на ЕС, да бъде адекватно защитен и на многостранно равнище и да получи пълно правно признаване, за да се гарантира по-висока степен на защита чрез превантивно вземане на решения в случай на риск за човешкото здраве или околната среда. Предвид неговото значение, ЕС следва да го утвърди като настъпателен интерес във всички свои търговски преговори. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Друг приоритет според ЕИСК е гарантирането на защита на данните в международната търговия чрез многостранни актове, изготвени въз основа на действащите стандарти и правила в ЕС и в ОИСР, АТИС и ООН. Действащият многостранен инструмент в областта на защитата на данните би трябвало да бъде доразвит и повече трети държави да бъдат насърчени да се присъединят. Подходът на ЕС към хоризонталните разпоредби за трансграничните потоци от данни и защитата на данните би трябвало да се насърчава като многостранен стандарт. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Съществуващите правила за селскостопанския сектор и защитата на данните трябва да се адаптират, за да се вземат предвид пазарните характеристики и търговските практики на редица членове на СТО. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Все пак трябва да се обърне внимание и на други възможности за по-амбициозна и системна реформа, които на този етап не са споменати от Европейската комисия. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ЕИСК предлага да се инициира обсъждане относно определението за развиващи се държави във връзка с работата на СТО, което би могло да се основава на набор от критерии, включително например пазарния дял в световната икономика и индексите за човешко развитие, и да бъде приведено в съответствие с вече съществуващите определения в други международни организации. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Подкрепяните от ЕИСК предложения обхващат главно три области: трудовите стандарти и достойния труд, целите във връзка с изменението на климата и постигането на ЦУР на ООН до 2030 г. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Въпросът за това как да се съгласуват основните трудови стандарти с многостранните търговски правила е без отговор повече от 20 години. ЕИСК счита, че с приемането на амбициозни и всеобхватни цели за устойчиво развитие (ЦУР) от страна на ООН е настъпил моментът за СТО като пазител на международната търговия да изпълни своята роля в активното насърчаване на основните трудови стандарти. Това би могло да се постигне чрез признаване на ЦУР и на основните конвенции на МОТ в общ преамбюл и пълноценното прилагане на член XX от ГАТТ както по отношение на екологичните въпроси (XX ж), така и по отношение на социалните (XX д). |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Освен възможните начини за актуализиране на настоящите правила и очертаване на нови такива, адаптирани към търговията през 21 век, сложната, основана на единодушно вземане на решения управленска структура на СТО следва да стане по-гъвкава и прозрачна, за да се повиши ефективността на организацията. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Поради това Европейският икономически и социален комитет призовава Европейската комисия, в сътрудничество с основните си партньори, да инициира обсъждане относно възможни промени в процедурите на СТО за вземане на решения, прозрачността на нейната работа и участието на гражданското общество. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Основен участник в международната търговия

| 2.1. | СТО е стълб на многостранното сътрудничество в областта на търговията, с принос за множество полезни развития: либерализация на световната търговия, по-голяма прозрачност относно мерките в областта на търговската политика чрез партньорска проверка, съдебната практика на Органа за уреждане на спорове (ОУС), която дава възможност на всяка държава членка на организацията да отстоява своите права във връзка с друга държава членка на СТО, ако правилата са нарушени, и наистина бавното и трудно разработване на правила и разпоредби за регулиране на развитието на международната търговия (улесняване на търговията, борба със субсидирането в риболовния сектор и др.). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК счита за успех факта, че СТО се радва на все повече членове и благодарение на принципите на многостранното сътрудничество успя да присъедини геополитически „гиганти“(Китай и Русия) и да улесни интегрирането на уязвими икономики в световната търговия (Либерия, Камбоджа и др.). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Така от създаването си през януари 1995 г. насам СТО играе тройна роля – на пазител на правилата за търговията, двигател на интернационализацията на икономиките на развиващите се държави и инструмент за улесняване на създаването на световни вериги за създаване на стойност. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Работата ѝ се осъществява основно в рамките на следните три стълба:
  2.4.1.   Разработване на набор от правила и разпоредби за международна търговия









  2.4.1.1. | Понастоящем тези правила обхващат три основни области: Общото споразумение за митата и търговията, Общото споразумение по търговията с услуги и Споразумението за свързаните с търговията аспекти на правата върху интелектуална собственост. Тези три стълба са допълнени със система за уреждане на спорове и принцип на прозрачност, основан на проверка на търговските политики на държавите членки. Този цялостен набор от правила, който се прилага от ОУС, осигурява правна сигурност и предсказуемост на международните търговци, която е от съществено значение за дългосрочните инвестиции. |
| --- | --- | --- |

2.4.

2.4.1.   Разработване на набор от правила и разпоредби за международна търговия

2.4.1.1.

2.4.2.   Орган за уреждане на спорове

| 2.4.2.1. | Това е едно от основните постижения на СТО като продължение на Общото споразумение за митата и търговията (ГАТТ). Графиците и процесуалните правила, приложими при уреждането на спорове между държавите членки, бяха официализирани и строго регулирани с крайни срокове, което от 1995 г. насам доведе до сезиране на ОУС с над 500 спора и произнасянето на над 350 решения. |
| --- | --- |

2.4.2.1.

| 2.4.2.2. | ОУС произнесе редица важни решения, макар и да има известни опасения във връзка с тяхното изпълнение: субсидии за въздухоплавателни средства (ЕС/САЩ), чуждестранни търговски корпорации (ЕС/САЩ), субсидии за производството на памук (Бразилия/САЩ) и др. Сезиранията напоследък нараснаха с увеличаването на мерките в областта на търговската политика, с които се установяват допълнителни или протекционистични мита (САЩ/Китай), принудителни трансфери на технологии и неспазване на правата върху интелектуалната собственост. |
| --- | --- |

2.4.2.2.

2.4.3.   Кръгове от преговори за либерализиране на търговията

| 2.4.3.1. | Уругвайският кръг (1986—1994 г.) е последният кръг на многостранни преговори, който доведе до амбициозна програма за намаляване на митата на промишлените изделия, отстраняване на нетарифни мерки, включително квотите за текстил и облекла, както и по-строги правила и установяване на нови процесуални правила за уреждане на спорове. |
| --- | --- |

2.4.3.1.

3.   Настоящите слабости на СТО

3.1.   
  Продължаваща криза в Апелативния орган на ОУС

| 3.1.1. | Понастоящем има опасност Апелативният орган, който е основен стълб на съдебната функция на СТО, напълно да блокира: ако Съединените щати продължават да отказват да назначат нови съдии, през декември 2019 г. ще има по-малко от трима постоянни съдии, които могат да изпълняват функции в този орган. Това блокиране ще възпрепятства вземането на решения от Апелативния, тъй като са необходими най-малко трима съдии, и това се случва в момент, когато броят на споровете нараства предвид нарастващия натиск от протекционизъм. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Службата на търговския представител на Съединените щати (USTR) отправи няколко критики относно функционирането на ОУС: функциониране извън основната роля да се подпомагат членовете на СТО при разрешаването на търговски спорове, незачитане на 90-дневния краен срок, издаване на становища, които не са свързани с предмета на спора, и факта, че трябва да бъде намерен нов баланс между правата и задълженията на Апелативния орган. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Това е парадокс, тъй като САЩ са част от малкия кръг членове, които в най-голяма степен използват ОУС, заедно с ЕС, Канада, Бразилия и Индия. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   
  Неспособност за постигане на нови многостранни правила или споразумения

| 3.2.1. | ЕИСК отбелязва факта, че СТО претърпя някои неуспехи като застоя на започнатия през 2001 г. кръг от многостранните търговски преговори в Доха, бездействие в условията на нелоялни практики, прилагани в няколко държави членки, и неприемането на министерска декларация на Министерската конференция в Буенос Айрес през декември 2017 г., въпреки че беше постигнат известен напредък, по-специално влизането в сила на Споразумението за улесняване на търговията през 2013 г. Това подтикна няколко търговски партньори (ЕС, САЩ, Япония, Канада, Китай и др.) и НПО да предложат съществени реформи на правомощията и методите на работа на СТО. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | В действителност тези неуспехи отразяват трудностите, с които СТО се сблъсква при адаптирането на своите правила за работа към новото положение в международната търговия: нарастващият брой протекционистични мерки, сложността на световната търговия, натискът на общественото мнение върху създателите на търговската политика поради социалните и екологичните въздействия на търговията, съществуващата съпротива срещу някои неблагоприятни последици от глобализацията, изключително бавното и географски ограничено отваряне на обществените поръчки и появата на свръхкапацитет в някои промишлени отрасли поради масивно субсидиране. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Трудностите с цялостното включване на редица членове на СТО в основаната на многостранни правила система за търговия: предвид техните икономически мащаби, ролята на държавата и на различни публични органи в деловите решения е факт, че през последните 15 години някои от членовете на СТО (Съединените щати, Европейският съюз, Япония, Канада и др.) внесоха много жалби и сезираха ОУС относно нарушения на правата върху интелектуална собственост, принудителен трансфер на технологии, ограничен достъп до инвестиции за чуждестранни дружества в определени сектори, контрол на износа, масивно публично субсидиране в някои промишлени отрасли и т.н. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   
  Общ дисбаланс на правата и задълженията между развитите държави и големите бързо развиващи се икономики

| 3.3.1. | От момента на създаването си СТО непрекъснато приема нови членове, общо 36, в т.ч. ключови държави, които сега са членове на „многостранната класа“, и нестабилни развиващи се държави, желаещи да се интегрират в международната търговия. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Следва да се отбележи, че липсват определения в рамките на СТО за развити и развиващи се държави с изключение на определението за най-слабо развити държави, дадено от ООН: всяка държава, която успешно приключи процеса на присъединяване, заявява към коя категория принадлежи, като това може да бъде оспорено. Това основано на самоопределяне положение поражда проблеми, защото редица големи бързо развиващи се икономики, които са се определили като „развиващи се държави“, получават въз основа на това освобождавания, макар и икономическите им резултати и успешното интегриране в международната търговия да предполагат, че по-скоро следва да бъдат включени в категорията на „индустриализираните държави“. Затова ЕИСК предлага да се инициира обсъждане относно определението за развиващи се държави във връзка с работата на СТО, което би могло да се основава на набор от критерии, като например пазарния дял в световната икономика и, както предлага Европейският парламент, индексите за човешко развитие (1), приведени в съответствие с вече съществуващите определения в други международни организации. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Както посочва Комисията в своето съобщение от 2015 г. (2): „Настъпилата съществена промяна в относителната икономическа мощ на главните търговски партньори все още не е напълно отразена в системата на СТО. В резултат на това сме свидетели на увеличаващ се дисбаланс между приноса, който големите държави с бързо развиващи се икономики имат към многостранната търговска система, и ползите, които те получават от нея“(стр. 28). |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | От 2005 г. до 2015 г. обаче, независимо че се ползват от общи тарифни преференции от страна на индустриализираните държави, най-слаборазвитите държави не успяха да отбележат голям напредък в международната търговия: делът им нарасна от 0,8 % на 1 % (3). ЕИСК признава, че тази стагнация показва, че не само индустриализираните държави, но и големите бързо развиващи се икономики следва да дадат на тези по-слаборазвити държави същия безмитен и освободен от квоти достъп до пазара. |
| --- | --- |

3.3.4.

4.   Направленията на една спешна реформа, насочена към преодоляване на настоящата криза

4.1.   
  Намиране на бързо решение за нормализиране на работата на ОУС

| 4.1.1. | ЕИСК подкрепя предложенията, изготвени от Европейската комисия и Европейския парламент, които ще дадат право да се удължи над три години мандатът на настоящите съдии, за да се уреди в бъдеще наемането на независими професионални съдии на пълно работно време и да се увеличи броят на включените в Апелативния орган съдии от седем на девет. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | ЕИСК подкрепя двете съобщения, изпратени от няколко членове на СТО с оглед на Общия съвет на 12-13 декември 2018 г., в които се предлагат изменения в някои разпоредби, свързани с договореността относно правилата и процедурите за уреждане на спорове: възможни изключения от 90-дневния период, изключване на специфичните общински мерки от някоя от страните, увеличаване на броя на членовете на Апелативния орган от 7 на 9 и удължаване на техния мандат. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   
  По-често използване на отворени няколкостранни преговори

| 4.2.1. | Като пряк резултат от отсъствието на многостранна динамика след 2001 г. бяха сключени са голям брой двустранни и регионални споразумения (4). ЕИСК препоръчва неколкостранните споразумения да бъдат сключвани в рамките на СТО и във всички случаи да бъдат отворени и прозрачни. В сравнение с многостранните, неколкостранните преговори предлагат редица предимства:






  — | основават се на критична маса на желаещи да действат държави; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

—

основават се на критична маса на желаещи да действат държави;

| — | предвиждат по-кратки преговори; |
| --- | --- |

—

предвиждат по-кратки преговори;

| — | няма опасност от злоупотреба с принципа на единодушие, тъй като една държава или група държави с по-малка тежест не могат да блокират споразумението; |
| --- | --- |

—

няма опасност от злоупотреба с принципа на единодушие, тъй като една държава или група държави с по-малка тежест не могат да блокират споразумението;

| — | обхватът им често е ограничен, което означава, че могат да концентрират въздействието на ангажиментите на партньорите и да насърчават инвестициите, търговията и създаването на работни места. |
| --- | --- |

—

обхватът им често е ограничен, което означава, че могат да концентрират въздействието на ангажиментите на партньорите и да насърчават инвестициите, търговията и създаването на работни места.

| 4.2.2. | Това решение вече е използвано и доведе до положителни резултати, въпреки че трябва да бъде проучено допълнително (Споразумението за информационните технологии (СИТ) I и II, Споразумението за държавните поръчки). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Отворените, приобщаващи и прозрачни неколкостранни споразумения могат да се използват по-систематично, като се предвиждат механизми за приобщаване, които дават възможност на държави, които не са подписали, да ползват облагите на споразумението при определени условия от гледна точка на ангажиментите и изпълнението. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | В момента се водят преговори по редица теми, като например електронната търговия, улесняването на инвестициите и микропредприятията, малките и средните предприятия (ММСП), либерализацията на екологичните стоки и услуги и търговията с услуги, с оглед на сключването на многостранни споразумения. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Членовете на СТО предприеха важни стъпки, за да поставят гледната точка на ММСП в центъра на дискусиите, например чрез съвместната отворена инициатива за подкрепа на ММСП, която беше стартирана в Буенос Айрес през 2017 г. Акцентът е върху търговското финансиране и многостранните банки за развитие отговориха чрез своите програми за улесняване на търговията. Чрез рационализиране, опростяване и уеднаквяване на митническите процедури Споразумението за улесняване на търговията ще помогне за намаляване на разходите за търговия и облекчаване на административната тежест за ММСП. ЕИСК предлага цялостен, приобщаващ, съгласуван и ефективен многостранен подход, който да отчита нуждите и интересите на различните подгрупи МСП. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   
  Актуализиране на някои от съществуващите правила

4.3.1.   Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки

| 4.3.1.1. | Предвид огромните програми за преки и непреки субсидии за промишлеността в някои държави членки (например „Made in China 2025“), Комитетът подкрепя предложенията, изготвени от Европейската комисия в нейния концептуален документ от септември 2018 г., които се обсъждат със САЩ, Япония и Канада: въвеждане на презумпцията, че всички необявени субсидии нарушават конкуренцията на пазара, подобряване на процедурата за уведомяване и добавяне на нови категории субсидии, като например предоставяните на предприятия в несъстоятелност или в затруднено положение без надежден план за преструктуриране. Повече внимание следва да се обърне и на двойното ценообразуване, което се използва от някои държави членки, например Русия, с цел да се спечели конкурентното предимство, по-специално в енергоемките отрасли. |
| --- | --- |

4.3.1.1.

| 4.3.1.2. | В светлината на тенденцията за намаляване на броя на държавите – членки на СТО, които обявяват своите субсидии, като процентът падна от 50 % през 1995 г. (128 държави членки) на 38 % понастоящем (164 държави членки), следва да бъде въведена по-стабилна система за мониторинг на уведомленията, включваща санкции (5). |
| --- | --- |

4.3.1.2.

4.3.2.   Принудителен трансфер на технологии

| 4.3.2.1. | ЕИСК подкрепя предложенията, представени от Комисията, която иска да установи нови механизми за контрол на различните форми на принудителен трансфер на технологии (ограничения на съвместните предприятия, ограничения на капиталовото финансиране от чуждестранни предприятия, предоставяне на лицензи въз основа на неясни критерии, предоставяне на лицензи с ограничения) и по-ефективна защита на търговските тайни. Тези механизми следва да обхващат само принудителните трансфери на технологии, а не трансферите на технологии като цяло, които оказват положително въздействие в развиващите се страни. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

4.3.3.   Държавни предприятия (ДП)

| 4.3.3.1. | Определението за ДП и свързаните с тях правила трябва да бъдат актуализирани и пояснени, за да обхване цялата гама от предприятия, свързани пряко или непряко с държавата или с публични органи. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

4.3.4.   Обсъждане на нови правила в областта на специалното и диференцираното третиране (СДТ)

| 4.3.4.1. | В своя концептуален документ от септември 2018 г. Европейската комисия представи редица интересни възможности (степенуване и неучастие, обективни критерии за предоставяне на СДТ на развиващите се държави, разглеждане за всеки отделен случай на искания за нова гъвкавост по СДТ), които ЕИСК подкрепя. |
| --- | --- |

4.3.4.1.

4.3.5.   Инвестиции

| 4.3.5.1. | По време на Министерската конференция в Буенос Айрес 45 държави – членки на СТО, подписаха съвместна декларация за улесняване на инвестициите за търговия, като призоваха за започване на дискусии относно създаването на многостранна рамка, осигуряваща прозрачност и предвидимост. ЕИСК отбелязва, че макар и полезни, чуждестранните инвестиции биха могли да породят и рискове, и би искал да се позове на становището си, в което препоръчва да се предприемат някои мерки за справяне с потенциалните неблагоприятни последици (6). |
| --- | --- |

4.3.5.1.

| 4.3.5.2. | При преките чуждестранни инвестиции е необходима по-голяма прозрачност, тъй като някои огромни потоци към развиващите се държави изглеждат непрозрачни. Във връзка със създаването на многостранния инвестиционен съд, ЕИСК би искал да се позове на своето становище, като подчертае редица основни въпроси, които следва да бъдат взети под внимание (7). |
| --- | --- |

4.3.5.2.

4.3.6.   Обществени поръчки

| 4.3.6.1. | Нужен е напредък в три области:






  — | прозрачност: с налагане на санкции в случай на неизпълнение на изискванията за докладване; |
| --- | --- | --- |

4.3.6.1.

—

прозрачност: с налагане на санкции в случай на неизпълнение на изискванията за докладване;

| — | обхват: увеличаване на броя на държавите, които са подписали Споразумението за държавните поръчки и обхвата на процедурите за възлагане на обществени поръчки, попадащи в рамките на това споразумение. Приоритетен въпрос остава отправянето на настоятелен призив към държави като Китай, Русия, Индия да подпишат споразумението, а ангажиментите им трябва да обхващат националното и регионалното равнище, както и предприятията с връзки с държавата; |
| --- | --- |

—

обхват: увеличаване на броя на държавите, които са подписали Споразумението за държавните поръчки и обхвата на процедурите за възлагане на обществени поръчки, попадащи в рамките на това споразумение. Приоритетен въпрос остава отправянето на настоятелен призив към държави като Китай, Русия, Индия да подпишат споразумението, а ангажиментите им трябва да обхващат националното и регионалното равнище, както и предприятията с връзки с държавата;

| — | запазване на възможността закупуващите юридически лица да използват екологични, социални и свързани с труда критерии като задължението за спазване и включване в колективните споразумения при търговете за обществени поръчки. (8) |
| --- | --- |

—

запазване на възможността закупуващите юридически лица да използват екологични, социални и свързани с труда критерии като задължението за спазване и включване в колективните споразумения при търговете за обществени поръчки. (8)

4.3.7.   Електронна търговия

| 4.3.7.1. | По време на Министерската конференция в Буенос Айрес през декември 2017 г. 71 държави членки, чийто дял в електронната търговия възлиза на 77 %, подкрепиха идеята за неколкостранна инициатива за стабилизиране на регулаторната рамка и за мобилизиране на умения и експертни познания и опит в най-уязвимите икономики. Впоследствие групата на високо равнище „Електронна търговия през 2030 г.“представи своя доклад на обществения форум на СТО на 4 октомври 2018 г. |
| --- | --- |

4.3.7.1.

| 4.3.7.2. | Европейският икономически и социален комитет счита, че Приложението на ГАТС относно далекосъобщенията и референтният документ следва да бъдат използвани като отправна точка, за да се осигури набор от еднообразни и амбициозни правила за електронната търговия, които са насочени към предстоящите многобройни предизвикателства. Те включват прилагане на принципа на недискриминация между местните и чуждестранните оператори чрез премахване на пречките пред трансграничните потоци, като например изискването сървърите да бъдат разположени на място, като се има предвид обаче, че е важно да се въведе изключение с оглед на общия интерес (сигурност, обществен ред и т.н.), както и да се гарантира достъп при еднакви условия до платформата за електронна търговия за националните и чуждестранните дружества; гарантиране на целостта на данните; гарантиране на правна сигурност за операторите по отношение на техните инвестиции; и насърчаване на инвестициите в телекомуникационна инфраструктура с цел борба с цифровото разделение. |
| --- | --- |

4.3.7.2.

| 4.3.7.3. | Европейският икономически и социален комитет обаче посочва, че всяка инициатива за електронна търговия трябва да бъде в пълно съответствие с изложената по-долу препоръка относно защитата на личните данни в областта на международната търговия и хоризонталните разпоредби за трансграничните потоци от данни (в търговските и инвестиционните споразумения на ЕС). |
| --- | --- |

4.3.7.3.

4.4.   
  Защита на данните в международната търговия

| 4.4.1. | ЕИСК счита, че предвид бързия технологичен напредък и непрекъснатото разширяване на инфраструктурата в областта на ИТК е налице необходимост от осъществяване на по-непосредствен надзор и наблюдение от страна на правителствата. Независимо от това, че решенията относно адекватното ниво на защита се подлагат на оценка на всеки четири години (вж. член 45, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета (9) (Общия регламент относно защитата на данните), ЕИСК препоръчва да се установи постоянен контакт между Комисията, органите по защита на данните (ОЗД) и правителствените органи на трети държави, за да се установят новите предизвикателства в настоящата много динамична технологична и икономическа среда (10). |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | ЕИСК счита, че насърчаването на стандартите за защита на данните чрез многостранни инструменти би трябвало да бъде приоритет за Европейската комисия и че този ангажимент следва да бъде подкрепен с ресурси, така че предварително да може да се постигне реална защита на правата на човека, а впоследствие да се осигури ефективна правна защита за претърпените вреди (11). Конвенция на Съвета на Европа No 108 от 1981 г. с допълнителния протокол от 1999 г. към нея е единственият обвързващ многостранен инструмент в областта на защитата на данните. Този инструмент би трябвало да бъде доразвит и повече трети държави да бъдат насърчени да се присъединят към Конвенцията. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Би трябвало да продължат да се развиват многостранните усилия в рамките на ОИСР (Организацията за икономическо сътрудничество и развитие), Г-20 и АТИС (Азиатско-тихоокеанското икономическо сътрудничество) с оглед на изграждането на наистина глобална многостранна система за защита на данните. Сътрудничеството със специалния докладчик на ООН за правото на неприкосновеност на личния живот би трябвало да бъде стабилно и функционално. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | ЕИСК изразява надежда, че Комисията, Съветът, националните правителства и парламентите на държавите членки, както и правителството и Конгресът на САЩ, ще приветстват предложенията относно адекватността на защитата, осигурявана от Щита за личните данни в отношенията между ЕС и САЩ, които са представени в резолюцията на Европейския парламент от 6 април 2017 г. В своята резолюция Европейският парламент изразява сериозни опасения, много от които дават да се разбере, че споразумението и действащата законодателна рамка в САЩ практически не защитават правата на гражданите на ЕС (12). |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | ЕИСК отправя искане всяка бъдеща многостранна инициатива относно потоците от данни да бъде съобразена с хоризонталните разпоредби на ЕС за трансграничните потоци от данни и защитата на данните в споразуменията н ЕС за търговия и инвестиции и по-специално с член Б, параграф 2. (13) |
| --- | --- |

4.4.5.

4.5.   
  Селското стопанство в търговските преговори

| 4.5.1. | С общо внос и износ в размер на 242 милиарда евро през 2015 г. ЕС е световен лидер в търговията със селскостопански продукти, което е от полза за производителите и потребителите в рамките на ЕС и извън него (14). ЕИСК счита, че ЕС трябва да разгледа последиците от най-новите си търговски споразумения за селското стопанство на цялата си територия, както и развоя на търговията в световен мащаб (15). Ролята на СТО за намаляване на несигурността в международната търговия ще има ключово значение за бъдещето на селското стопанство. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Силният и жизнеспособен селскостопански сектор във всяка страна - членка на СТО, е от съществено значение за поддържането или увеличаването на стабилните, безопасни и сигурни доставки на храна. Разбира се, търговията спомага за преодоляването на дисбалансите в търсенето и предлагането, като насърчава ефективното използване на ресурсите и увеличава пазарните възможности и икономическия растеж, създавайки по този начин работни места, приходи и благосъстояние в селските райони (16). |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Споразумението на СТО за санитарните и фитосанитарните мерки от 1995 г. обхваща прилагането на разпоредбите за безопасността на храните, здравето на животните и растенията. Член 5, параграф 7 се отнася до принципа на предпазливост, който понастоящем е заложен в Договора от Лисабон. Всеки опит да се направят изменения в него на равнище, различно от многостранното, ще окаже сериозно въздействие върху световния търговски ред и бъдещата надеждност на самото споразумение (17). ЕИСК обаче изтъква огромното значение на принципа на предпазливост, залегнал в Договорите на ЕС, и призовава за адекватната му защита и пълното му правно признаване на многостранно равнище за високите стандарти за безопасност на храните, както и за стандартите за хуманно отношение към животните и екологичните стандарти в селскостопанското производство. ЕИСК отбелязва с безпокойство, че при действащите правила ЕС не успя да защити успешно предпазните мерки при два спора в рамките на СТО. Предвид неговото значение, ЕС следва да утвърди принципа на предпазливост като настъпателен интерес във всички свои търговски преговори. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Както се вижда от конференцията в Найроби, когато въпреки очакванията беше постигнато съгласие по министерска декларация с важно значение, ЕС е в добра позиция да играе водеща роля в бъдещите преговори в областта на търговията със селскостопански продукти. Това се основава на възприетата водеща роля на Съюза в насърчаването на устойчивостта и развитието (ролята, която изигра в Найроби) и в резултат на предходни реформи на ОСП, ЕС вече не се счита за заемащ предимно отбранителна позиция (18). Във всеки случай най-слабо развитите държави и особената им уязвимост в селскостопанския сектор следва да бъдат защитени чрез всички налични инструменти, като например механизмите за специално и диференцирано третиране и специалния надзорен механизъм. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | За тази цел ЕИСК смята, че е необходима стратегия, която да осигурява много по-добра съгласуваност между ОСП и водената от ЕС международна търговска политика. |
| --- | --- |

4.5.5.

4.6.   
  Услуги

| 4.6.1. | По време на Министерската конференция в Буенос Айрес 34 държави – членки на СТО, призоваха да се ускори работата по националните разпоредби (лицензи, професионални квалификации, процедури и т.н.) с оглед на установяване на ясна и прозрачна многостранна рамка поради застой на преговорите за многостранно споразумение по търговията с услуги (TiSA). Гражданското общество и профсъюзите изразиха редица опасения във връзка с ефективното прилагане на гаранциите за обществените услуги. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Това усилие за създаване на подобна многостранна рамка е от жизненоважно значение, като се има предвид, че с общия внос и износ в размер на 1 809 милиарда евро през 2017 г. ЕС е световен лидер в областта на услугите, което е от полза за производителите и потребителите в рамките на ЕС и извън него (19). Секторите на услугите допринасят за над 75 % от БВП на развитите държави и 50 % от БВП на развиващите се държави и са гръбнакът на световните вериги за създаване на стойност. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   
  Въздействието на излизането на Обединеното кралство от ЕС

| 4.7.1. | От края на март 2019 г. Обединеното кралство ще действа като самостоятелен член на СТО. ЕИСК се надява, че в това си качество Обединеното кралство ще подкрепи амбициозни и ориентирани към бъдещето реформи, за които призовава ЕС. Поетият неотдавна ангажимент за присъединяване към Споразумението за държавните поръчки е положителна стъпка. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | ЕС-27 ще има за задача да промени предложенията за достъп до пазара за търговските партньори на ЕС, особено в селскостопанския сектор, със справедливо и балансирано разпределение на квоти между държавите членки. |
| --- | --- |

4.7.2.

5.   Започване на дискусия относно важна, но системна реформа на СТО

5.1.   
  Разработване на нова система на управление за един нов свят

| 5.1.1. | Вътрешната организация на СТО, създадена през 1994 г., следва да бъде преразгледана, за да може да се адаптира към важни промени:






  — | бързо нарастване на броя на членовете, което в случай на запазване на принципа на консенсус ще блокира вземането на решения; |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

—

бързо нарастване на броя на членовете, което в случай на запазване на принципа на консенсус ще блокира вземането на решения;

| — | големи промени в структурата на международната търговия; |
| --- | --- |

—

големи промени в структурата на международната търговия;

| — | приемането на амбициозни цели в областта на устойчивото развитие (ЦУР на ООН) и борбата срещу изменението на климата (Парижкото споразумение); |
| --- | --- |

—

приемането на амбициозни цели в областта на устойчивото развитие (ЦУР на ООН) и борбата срещу изменението на климата (Парижкото споразумение);

| — | опита на ЕС за включване на глави за търговия и устойчиво развитие във всички негови скорошни споразумения за свободна търговия. |
| --- | --- |

—

опита на ЕС за включване на глави за търговия и устойчиво развитие във всички негови скорошни споразумения за свободна търговия.

5.1.2.   Изготвяне на творческо решение с цел премахване на систематичната нужда от единодушие

| 5.1.2.1. | Процесът на вземане на решения в СТО, наследен от ГАТТ, в действителност е консенсус, с други думи – единодушие между 164-те държави членки. За приемането на решения на Общия съвет и министерски декларации е необходимо „положително“единодушие. Когато става въпрос за уреждане на спорове, се изисква „отрицателно“единодушие за отхвърляне на окончателния доклад, издаден от дадена група. Очевидно това правило дава възможност на държава, като действа сама, или в повечето случаи коалиции от държави членки, формирани около общи цели (Г-3, Г-20), да наложат вето на завършването на преговорите. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

| 5.1.2.2. | Повечето международни организации са приели механизми за вземане на решения, които дават възможност за дебат и не допускат въпросите да бъдат доведени до състояние на застой, като претегляне на гласовете въз основа на обективни критерии (МВФ) или въвеждане на гласуване с квалифицирано мнозинство (Европейски съюз). ЕИСК предлага да се започне обсъждане относно евентуални нови правила за вземане на решения с квалифицирано мнозинство въз основа на два критерия: за пазарен дял в световната икономика и за комплексен показател за развитие. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

| 5.1.2.3. | ЕИСК предлага да се намали броят на въпросите, които изискват единодушие, като се избягва прилагането му и спрямо обичайните дейности на СТО. Такива обичайни дейности включват съгласуване на дневния ред за заседанията на комитета, предложения за провеждане на дискусия по въпроси, свързани с търговската политика, или предложения за отправяне на покани към независими експерти за предоставяне на информация по тема, която е пряко свързана с изпълнението на споразумение на СТО (20). |
| --- | --- |

5.1.2.3.

5.1.3.   Рационализиране на организацията с цел увеличаване на ефикасността

| 5.1.3.1. | СТО има сложна организационна структура (21). Общата структура на организацията се състои от Общ съвет, включващ представители на държавите членки, на които е възложено да одобряват позициите на трите специализирани органа: Съвет по търговията със стоки, Съвет по търговията с услуги и Съвет по свързаните с търговията аспекти на правата върху интелектуалната собственост. Тези тематични съвети се допълват от други органи, на които е възложено да управляват действащите неколкостранни споразумения и да разработват нови неколкостранни инициативи. На политическо равнище Министерската конференция, която се провежда поне веднъж на всеки две години и се състои от министрите на търговията на държавите членки, действа на базата на единодушно съгласие по резолюциите, изготвени от останалите органи. |
| --- | --- |

5.1.3.1.

| 5.1.3.2. | Редица комитети, създадени за конкретни случаи, които са изгубили релевантност, като например работната група по сингапурските въпроси, е предвидено да бъдат временни. Броят на комитетите следва да бъде намален въз основа на броя на проведените заседания и на постигнатите резултати, за да се разпределят ресурси за теми, считани от членовете за приоритетни. Трябва да се създаде култура на оценяване. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

5.1.4.   Засилване на ролята на секретариата чрез разпределяне на допълнителни ресурси

| 5.1.4.1. | За да се гарантира, че СТО подготвя резолюции на министрите и инициира нови неколкостранни инициативи по-ефективно, ролята на секретариата следва да се засили, като му се даде право да предлага нови теми за преговори, промени на набора от правила и разпоредби и предложения за компромиси по обсъждани теми. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

5.1.5.   Отмяна на правилото за „единния ангажимент“

| 5.1.5.1. | На Министерската конференция в Бали СТО отмени подхода на „единния ангажимент“, с който „нищо не е договорено, докато всичко не е договорено“. Този нов по-гъвкав подход позволи приемането на Многостранното споразумение за улесняване на търговията, което влезе в сила на 22 февруари 2017 т., когато повече от две трети от държавите – членки на СТО (т.е. 110), представиха актовете си за ратификация. Това споразумение има за цел да улесни и ускори международната търговия със стоки благодарение на по-ефективни и по-бързи процедури в области като вдигането и оформянето на стоките (22). |
| --- | --- |

5.1.5.1.

5.1.6.   Изграждане на по-силни връзки с гражданското общество

| 5.1.6.1. | Европейският съюз има значителен опит в консултирането и участието на гражданското общество в търговската политика. Свързани с труда и околната среда ангажименти, които допринасят за устойчивото развитие на страните, са залегнали в главите относно търговията и устойчивото развитие (ТУР) на всички наскоро договорени споразумения на ЕС за свободна търговия, обикновено това са тези, които предвиждат механизми за наблюдение от гражданското общество, известни като вътрешни консултативни групи (ВКГ), в ЕС и държавата партньор или държавите партньори. ЕИСК предлага подобен опит с активно участие на гражданското общество да се насърчава с други членове на СТО, за да се направят предложения за най-подходящите механизми, които биха могли да се въведат на многостранно равнище. |
| --- | --- |

5.1.6.1.

| 5.1.6.2. | ЕИСК предлага общественият форум на СТО, под формата на балансиран и представителен съвет на социалните и икономическите заинтересовани страни от всички различни сектори и интереси, да действа като евентуална платформа за участие на гражданското общество и да може да издава препоръки в рамките на работата на СТО. Начинът, по който ОИСР е успяла да структурира консултацията с широк кръг заинтересовани страни също може да бъде взет под внимание. |
| --- | --- |

5.1.6.2.

| 5.1.6.3. | Както двустранно предлага ЕИСК (23), във всяко многостранно и неколкостранно споразумение би могла да бъде включена специална клауза за наблюдение, „изискваща двете страни по всеки механизъм за наблюдение от страна на гражданското общество да работят съвместно за насърчаването на ЦУР и да следят какво е въздействието“. |
| --- | --- |

5.1.6.3.

5.2.   
  Въвеждане на съгласуваност между многостранна търговска система и международните социални и трудови стандарти

| 5.2.1. | ОИСР и ЕС започнаха да се занимават със световните вериги за създаване на стойност през 2010 г., стремейки се да разберат как работят и да предложат решения за коригиране на недостатъците, забелязани по отношение на околната среда и основните права на човека. За няколко сектора са разработени подробни монографии, изготвени са практически насоки и са установени конкретни проблеми по отношение на корпоративната социална отговорност (детски труд, свобода на сдружаване и колективно договаряне, достоен жизнен стандарт, загуба на биологично разнообразие и практики на несправедливо ценообразуване). |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | В декларация на МОТ от 2016 г. относно достойния труд в световните вериги на доставки се посочват няколко линии на действие: насърчаване на международните трудови стандарти, преодоляване на дефицитите в управлението, насърчаване на приобщаващ и ефективен социален диалог, укрепване на системите за администрация на труда, подобряване на знанията и разширяване на статистиката. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | ЕИСК изразява съжаление, че приложното поле на настоящия член ХХ, буква д) включва само принудителния труд, и предлага да се предвиди разширяване, обхващащо основните трудови стандарти (детския труд, принудителния труд и др.). ЕИСК счита също така, че опитът на ЕС във включването на защитата на трудовите и екологичните стандарти в неговата търговска политика би могъл да насърчи СТО да се позове, например в преамбюл, на осемте конвенции на МОТ, Парижкото споразумение и ЦУР. Всяка държава – членка на СТО, която не е ратифицирала конвенциите на МОТ, следва да го направи или поне да демонстрира същата степен на защита, и да се възползва от ресурсите за изграждане на капацитет, за да ратифицира липсващите конвенции. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | В момента МОТ и СТО си сътрудничат на техническо равнище, като изготвят съвместни проучвания. През 2007 г. проучването, озаглавено „Търговия и заетост: предизвикателства в областта на политическите изследвания“, показа, че причина за увеличаването на неравенството са по-скоро технологиите, а не търговията. През 2017 г. друго съвместно проучване, озаглавено Investing in skills for inclusive trade („Инвестиране в умения за приобщаваща търговия“), показа, че укрепването на основните умения и техническите и управленските умения е помогнало на държавите да се възползват от предимствата на търговията. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | СТО разработи база данни за световните вериги за създаване на стойност и изготви научни проучвания, като например Trade patterns and global value chains in South-East Asia („Търговски модели и световни вериги за създаване на стойност в Югоизточна Азия“), в които се предоставят данни относно тяхната структура и методите на работа, които следва да бъдат използвани за изготвянето на нови многостранни насоки въз основа на насоките на ОИСР, за да се осигури устойчиво управление на световните вериги за създаване на стойност. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | ЕИСК подкрепя създаването на нова работна група „Търговия и достойни условия“в рамките на СТО, чиито цели ще бъдат в две направления, в съответствие с работата в рамките на ООН по международен правно обвързващ инструмент за регулиране на дейностите на транснационалните корпорации и на други стопански предприятия, и въз основа на инициативи с участието на множество заинтересовани страни (24). От една страна, тя ще има за цел да насърчава добрите практики по отношение на начините за изпълняване на отговорността за зачитане и защита на правата на човека, като се има предвид сложността на отговорното бизнес поведение в световните вериги за създаване на стойност (линейни или сложни, дълги или къси) (25). От друга страна, тя ще се стреми към повишаване на осведомеността в развиващите се страни по отношение на отговорното бизнес поведение, като се съсредоточи върху конкретни действия, за да се отговори на настоящите и бъдещите социални, екологични и управленски предизвикателства, и като проучва начините да се противодейства на потенциални отрицателни последици. Системата на СТО за преглед на търговската политика би трябвало да включва системно преглед на прилагането на основните трудови стандарти на МОТ. |
| --- | --- |

5.2.6.

5.3.   
  Международната търговия допринася за борбата с изменението на климата

| 5.3.1. | Адаптирането на правилата на СТО към нуждата от борба с изменението на климата е един от основните приоритети на реформата на организацията и има за цел да гарантира навлизането на международната търговия с промишлени и селскостопански стоки в по-благоприятен цикъл. ЕИСК насърчава предприятията, които инвестират в по-устойчиви производства, и счита, че нелоялната конкуренция не бива да се допуска. Тези усилия са повече от необходими по отношение на инвестициите, които са от решаващо значение за постигането на ЦУР: по изчисления на УНКТАД е необходим годишен бюджет в размер на 2 500 милиарда щатски долара и СТО също трябва да играе роля за насърчаване на тези отговорни инвестиции в областта на транспорта, водите и енергийната инфраструктура. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Може да се разгледат следните мерки:







  — | разширяване на освобождаванията по член ХХ от ГАТТ, с който на членовете на СТО се предоставя автономност (с някои ограничения) да определят свои собствени цели в областта на околната среда (борба с тютюнопушенето, защита на делфините, азбест и т.н.), за да обхванат националните мерки, предприети в подкрепа на борбата срещу емисиите на парникови газове. Това например би дало възможност на държава членка да създаде механизъм за включване на въглеродни емисии по своите граници с оглед на запазването на чист въздух (член ХХ, буква ж); |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

—

разширяване на освобождаванията по член ХХ от ГАТТ, с който на членовете на СТО се предоставя автономност (с някои ограничения) да определят свои собствени цели в областта на околната среда (борба с тютюнопушенето, защита на делфините, азбест и т.н.), за да обхванат националните мерки, предприети в подкрепа на борбата срещу емисиите на парникови газове. Това например би дало възможност на държава членка да създаде механизъм за включване на въглеродни емисии по своите граници с оглед на запазването на чист въздух (член ХХ, буква ж);

| — | разработване на международен метод за измерване и моделиране на нови емисии на парникови газове, свързани с развитието на търговските потоци, например между две държави или два региона, подписали ССТ; |
| --- | --- |

—

разработване на международен метод за измерване и моделиране на нови емисии на парникови газове, свързани с развитието на търговските потоци, например между две държави или два региона, подписали ССТ;

| — | съвместни групи за размисъл, създадени от СТО и секретариата на Рамковата конвенция на Обединените нации по изменение на климата (РКООНИК), която регистрира всички приноси на отделните държави и би могла да изготвя предложения за компенсиране на тези допълнителни емисии (първоначално или повторно залесяване, улавяне на CO2, инвестиране в чисти технологии). Планираният за 2023 г. 5-годишен преглед би могъл да допринесе също за „привеждане на финансовите потоци в съответствие със стремежа за постигане на ниски емисии на парникови газове и устойчив на изменението климат“ (26); |
| --- | --- |

—

съвместни групи за размисъл, създадени от СТО и секретариата на Рамковата конвенция на Обединените нации по изменение на климата (РКООНИК), която регистрира всички приноси на отделните държави и би могла да изготвя предложения за компенсиране на тези допълнителни емисии (първоначално или повторно залесяване, улавяне на CO2, инвестиране в чисти технологии). Планираният за 2023 г. 5-годишен преглед би могъл да допринесе също за „привеждане на финансовите потоци в съответствие със стремежа за постигане на ниски емисии на парникови газове и устойчив на изменението климат“ (26);

| — | рестартиране на неколсостранното споразумение относно либерализацията на екологичните стоки и услуги, което ще насърчи движението на стоки и услуги с положително въздействие върху околната среда (енергетика, води, отпадъци и т.н.). |
| --- | --- |

—

рестартиране на неколсостранното споразумение относно либерализацията на екологичните стоки и услуги, което ще насърчи движението на стоки и услуги с положително въздействие върху околната среда (енергетика, води, отпадъци и т.н.).

5.4.   
  Вграждане на целите за устойчиво развитие (ЦУР) в многостранната програма

| 5.4.1. | Правилата и разпоредбите на СТО по своята същност допринасят за постигането на някои от ЦУР, по-конкретно Установяване на универсална, основана на правила, отворена, недискриминационна и справедлива многостранна търговска система в рамките на Световната търговска организация (подцел 17.10) и Премахване на глада, постигане на продоволствена сигурност и подобряване на храненето, както и насърчаване на устойчивото селско стопанство (цел 2). |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Работата по този въпрос започна с Министерската декларация от Найроби, в която се поема ангажимент за премахване на експортните субсидии за износ на селскостопанска продукция, и Министерската декларация от Буенос Айрес, която се занимава с най-вредните субсидии в областта на рибарството. Със сигурност обаче може да се твърди, че други ЦУР, като например цел 8 (Насърчаване на траен, приобщаващ и устойчив икономически растеж, пълноценна и продуктивна заетост и достоен труд за всички), цел 14 (Опазване и устойчиво използване на океаните, моретата и морските ресурси) и цел 17 (Укрепване на средствата за прилагане и възобновяване на световното партньорства за устойчиво развитие), заслужават да бъдат взети предвид от СТО в рамките на нейните дейности. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Това би означавало, че всички сключени под егидата на СТО многостранни споразумения следва да допринасят за постигането на тези цели и че неизпълнението би могло евентуално да задейства механизма за уреждане на спорове. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | Заключенията на Шестия световен преглед на СТО на помощта за търговията, който се проведе в Женева през юли 2017 г., следва да бъдат претворени в дела, за да се помогне на развиващите се страни да се възползват от възможностите на електронната търговия и цифровизацията, и да се насърчат инвестициите във физическата и цифровата инфраструктура. |
| --- | --- |

5.4.4.

Брюксел, 23 януари 2019 г.

Председател на

Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Резолюция на Европейския парламент WTO: the way forward (СТО: бъдещи перспективи), параграф 9, 29 ноември 2018 г. (2018/2084(INI)).

1

WTO: the way forward

(2)  „Търговията за всички – Към една по-отговорна търговска и инвестиционна политика“.

2

(3)  Share of LDCs in world trade (source: World Trade Statistical Review 2016, WTO, p 59)

3

(4)  Regional agreements notified to the WTO (source: www.wto.org)

4

(5)  „Improving disciplines on subsidies notification (Подобряване на правилата при уведомленията за субсидии)“, TN/RL/GEN/188, WTO, 2017 г.

5

(6)  Становище на ЕИСК относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка за скрининг на преки чуждестранни инвестиции в Европейския съюз“[COM(2017) 487 final — 2017/0224 (COD)], докладчик: Christian BÄUMLER, съдокладчик: Gintaras Morkis (ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 94).

6

(7)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Препоръка за решение на Съвета за разрешаване на започването на преговори за Конвенция за създаване на многостранен съд за уреждане на инвестиционни спорове“докладчик: Philippe de Buck, съдокладчик: Tanja Buzek (ОВC 110, 22.3.2019 г., стр. 145).

7

(8)  Съвместен тълкувателен инструмент относно Всеобхватното икономическо и търговско споразумение (ВИТС) между Канада и Европейския съюз и неговите държави членки (http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13541-2016-INIT/bg/pdf).

8

(9)  Регламент (ЕС) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета от 27 април 2016 година относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни и относно свободното движение на такива данни и за отмяна на Директива 95/46/ЕО (Общ регламент относно защитата на данните) (ОВ L 119, 4.5.2016 г., стр. 1).

9

(10)  Становище на ЕИСК относно Обмен и защита на личните данни в един глобализиран свят, докладчик: Christian Pîrvulescu (ОВ C 81, 2.3.2018, стр. 209).

10

Обмен и защита на личните данни в един глобализиран свят

(11)  Становище на ЕИСК относно Обмен и защита на личните данни в един глобализиран свят, докладчик: Christian Pîrvulescu (ОВ C 81, 2.3.2018, стр. 209).

11

Обмен и защита на личните данни в един глобализиран свят

(12)  Становище на ЕИСК относно Обмен и защита на личните данни в един глобализиран свят, докладчик: Christian Pîrvulescu (ОВ C 81, 2.3.2018, стр. 209).

12

Обмен и защита на личните данни в един глобализиран свят

(13)  „Всяка страна може да приема и да поддържа предпазните мерки, които счита за подходящи за осигуряване на защитата на личните данни и неприкосновеността на личния живот, включително чрез приемането и прилагането на правилата за трансграничното предаване на лични данни. Никоя от разпоредбите на настоящото споразумение не засяга защитата на личните данни и неприкосновеността на личния живот, гарантирани от съответните предпазни мерки на страните.“http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/may/tradoc_156884.pdf.

13

(14)  https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/trade-analysis/statistics/graphs/eu-agrifood-trade.pdf.

14

(15)  Становище на ЕИСК относно „Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби“, докладчик: Jonathan Peel (UK – I гр.) (ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 20).

15

Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби

(16)  Становище на ЕИСК относно „Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби“, докладчик: Jonathan Peel (UK – I гр.) (ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 20).

16

Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби

(17)  Становище на ЕИСК относно „Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби“, докладчик: Jonathan Peel (UK – I гр.) (ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 20).

17

Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби

(18)  Становище на ЕИСК относно „Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби“, докладчик: Jonathan Peel (UK – I гр.) (ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 20).

18

Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби

(19)  https://www.wto.org/english/res_e/statis_e/wts2018_e/wts2018_e.pdf.

19

(20)  Политически обзор Revitalizing Multilateral Governance at the World Trade Organization - Report of the High-Level Board of Experts on the Future of Global Trade Governance („Съживяване на многостранното управление в Световната търговска организция – Доклад на Експертния съвет на високо равнище относно бъдещото управление на световната търговия“), Bertelsmann Stiftung, 2018 г.

20

Revitalizing Multilateral Governance at the World Trade Organization - Report of the High-Level Board of Experts on the Future of Global Trade Governance

(21)  Structure of the WTO (source: Revitalising Multilateral Governance at the World Trade Organization, Bertelsmann Stiftung, p. 54)

21

(22)  Les trois réformes de l’OMC („Трите реформи на СТО“), Zaki Laïdi, Libération, 2003 г.

22

(23)  Становище на ЕИСК относно „Основната роля на търговията и инвестициите за изпълнението и осъществяването на ЦУР“, докладчик: Jonathan Peel, съдокладчик: г-н Christophe Quarez (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 27, параграф 1.8).

23

(24)  Напр. приетият неотдавна френски закон за корпоративното задължение за упражняване на надзор.

24

(25)  Становище на ЕИСК относно „Достоен труд в световните вериги на доставки“, докладчик: Emmanuelle Butaud Stubbs (ОВ C 303, 19.8.2016 г., стр 17).

25

(26)  Член 2 от Парижкото споразумение (РКООНИК).

26

---

| 10.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 159/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 159/28

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ролята на вътрешните консултативни групи в мониторинга на прилагането на споразуменията за свободна търговия“

(проучвателно становище по искане на Европейския парламент)

(2019/C 159/04)

Докладчик: Alberto MAZZOLA

| Консултация | Европейски парламент, 11.9.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 15.1.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.1.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 540 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 152/0/2 |

Консултация

Европейски парламент, 11.9.2018 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

15.1.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

23.1.2019 г.

Пленарна сесия No

540

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

152/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК отчита факта, че търговията допринася за икономическото развитие в по-широк смисъл и в тази връзка подкрепя увеличаването на броя на търговските споразумения, сключвани от ЕС. Споразуменията за свободна търговия (ССТ) обаче са и център на интензивни дискусии относно техния принос за социалното развитие и опазването на околната среда, техните предимства и недостатъци, както и относно начина, по който те се разпределят между държавите и различните заинтересовани страни. ЕИСК желае да подчертае това. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Днес ЕС е изправен пред все по-голяма необходимост от конструктивен диалог с гражданското обществото относно търговията. Едно от ключовите постижения, осъществени благодарение на участието на заинтересованите страни посредством ВКГ е укрепването на процесите на гражданското общество. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че участието на гражданското общество във всички видове споразумения е безусловно необходимо. От една страна, това участие отговаря на необходимостта от наблюдение, като освен това е начин за представяне на предложения и поставяне на основателни въпроси, които оказват въздействие върху всички слоеве на обществото. От друга страна, то е ключов елемент за действителното постигане на стратегическите стремежи, залегнали в споразуменията – стремежи, които не могат да бъдат развити само въз основа на отношения между институциите и правителствата.
  ЕИСК счита, че участието във всички видове споразумения трябва да се извършва чрез единен орган за участието на гражданското общество, който трябва да е съвместен и да обхваща и двете страни по споразумението.
  ЕИСК счита, че ВКГ би трябвало да предоставят съвети, да бъдат консултативни, институционализирани, компетентни да обхванат всички разпоредби на споразумението, с балансиран състав от членове от трите сектора, представителни, отговорни и да играят независима роля в мониторинга и оценката на споразуменията на ЕС. Всички тези критерии са от съществено значение за оправомощаването на гражданското общество, за повишаването на неговата видимост и на способността му да изготвя по-структурирани предложения, които да могат да окажат реално въздействие върху процеса на вземане на решения. |
| --- | --- |

1.3.

ЕИСК счита, че участието във всички видове споразумения трябва да се извършва чрез единен орган за участието на гражданското общество, който трябва да е съвместен и да обхваща и двете страни по споразумението.

ЕИСК счита, че ВКГ би трябвало да предоставят съвети, да бъдат консултативни, институционализирани, компетентни да обхванат всички разпоредби на споразумението, с балансиран състав от членове от трите сектора, представителни, отговорни и да играят независима роля в мониторинга и оценката на споразуменията на ЕС. Всички тези критерии са от съществено значение за оправомощаването на гражданското общество, за повишаването на неговата видимост и на способността му да изготвя по-структурирани предложения, които да могат да окажат реално въздействие върху процеса на вземане на решения.

| 1.4. | Наред с другото, ВКГ следва да поставят специален акцент върху зачитането от договарящите страни на основните трудови стандарти и конвенции на МОТ, както и на многостранните споразумения в областта на околната среда. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК припомня препоръката си да се възложи мандат на ВКГ за наблюдение на въздействието на всички части от търговските споразумения върху правата на човека, трудовите и екологичните права, а обхватът трябва да включва интересите на потребителите (1). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК очаква разширяването на обхвата на наблюдението от страна на ВКГ върху цялото споразумение и върху всички негови аспекти, включително тези, които не са свързани с устойчивото развитие, съпътствано от особено внимание към тези въпроси, да може да допълни усилията на Европейската комисия за насърчаване на по-добро прилагане на бъдещите ССТ на ЕС, и подкрепя това разширяване на обхвата. Очаква се ВКГ да окажат положително въздействие върху повишаването на осведомеността сред по-широки кръгове от гражданското общество относно ползите от свободната, основана на правила, устойчива и приобщаваща търговия, като същевременно се отстранят пропуските. Освен това те могат да предоставят фактическа информация и да допринесат за обективен подход към търговските споразумения. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Разширяването на сферата на компетентност до всички аспекти на споразумението по всяка вероятност ще улесни приемането на наблюдението от страна на гражданското общество от държавите партньорки и ще ускори създаването на ВКГ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Особено важно е диалогът с трети държави да бъде провеждан въз основа на взаимно уважение и разбирателство. Според ЕИСК съвместните заседания на ВКГ и държавата партньорка са изключително важни. Що се отнася до всички бъдещи съответни споразумения, ЕИСК призовава за създаването на структура между ВКГ (която да е съвместен орган на гражданското общество и държавите партньорки), а не само на отделни ВКГ за всяка от страните (2). В случаите, когато вече са създадени други механизми за изразяване на позицията на гражданското общество, би било крайно необходимо те да бъдат запазени, тъй като за създаването на доверие и подходящи условия за работа са необходими години. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че целесъобразността на ВКГ се дължи на техния състав, и по-специално на представителността и компетентността на техните членове, които трябва да бъдат гарантирани от подобрен в сътрудничество с ЕИСК механизъм за подбор, както в други успешни случаи. В тези групи би трябвало да се гарантират балансирано представителство на интересите на гражданското общество, както и подходящ вътрешен експертен опит. ВКГ би трябвало да могат да привличат за участие и да се консултират с външни заинтересовани страни. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК препоръчва ВКГ да заседават поне два пъти годишно на равнището на ЕС, а официалните срещите между ВКГ да се провеждат два пъти в годината в институционализиран формат и чрез видеоконферентна връзка, но поне веднъж годишно присъствено. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК препоръчва организирането всяка година в Брюксел на конференция на всички членове на ВКГ на равнището на ЕС с цел обмен на натрупания от съответните ВКГ опит. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Освен това ВКГ би трябвало да имат възможност да организират ежегодно изслушване. Сътрудничеството с националните институционални органи, представляващи гражданското общество – съответстващите институции на ЕИСК на национално равнище – би било плюс за разширяването на диалога извън Брюксел и за достигането до по-широка аудитория отколкото позволява сегашната ситуация, която облагодетелства организациите със седалище в Брюксел. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Създаването на много органи в рамките на едно и също споразумение поражда объркване у търговските партньори на ЕС (3) и представлява бреме както за третите държави, така и за ЕИСК. ЕИСК призовава ЕС да предвиди съвместни консултативни механизми, които да отговарят за всички стълбове на бъдещите споразумения за асоцииране, като се започне от предоговаряните споразумения с Чили и Мексико, а в бъдеще и с Меркосур. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Би трябвало да се предвиди механизъм за докладване, позволяващ на организациите на гражданското общество, които ще участват в бъдещите ВКГ, да сигнализират за проблеми при прилагането или да правят предложения за подобрение. Освен това ЕИСК препоръчва председателите на ВКГ да имат правото да представят позициите на своите групи пред комитетите за търговията и за ТУР, от които би трябвало да се изисква да отговарят на въпроси и препоръки, изразени от ВКГ, в рамките на разумен срок. ЕИСК приветства ангажимента на Европейската комисия за структуриран, прозрачен и обвързан със срокове механизъм за жалби за прилагането на главите за ТУР в бъдеще. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Преди да бъдат създадени органите на гражданското общество ЕИСК, полага големи усилия за създаването на ВКГ/консултативните комитети доста преди споразумението да влезе в сила. Усилията на ЕИСК би трябвало да бъде признати и подкрепяни от Европейския парламент и от Съвета, по-специално в качеството им на бюджетни органи, както и от Комисията. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | За да се гарантира видимост на ВКГ, ЕИСК препоръчва определянето на комуникационна стратегия, включително използването на страници в интернет, ИТ платформа за обмен и социалните медии. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | За прилагането на бъдещите споразумения би трябвало да бъде предвидена финансова подкрепа особено от страна на правителствата на държавите партньорки. ЕИСК счита, че в текста на споразуменията би трябвало изрично да бъде предвиден ангажимент за адекватно финансиране и политическа и логистична подкрепа на предвидените органи на гражданското общество и от страна на правителствата на държавите партньорки. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | ЕИСК счита, че приносът му е безценен и би желал да продължи да участва във всички ВКГ. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Чрез своите правила и начин на работа и посредством членовете си ЕИСК осигурява структурирано и организирано функциониране на ВКГ, което допринася за идентифицирането на съответните партньори в държавата партньорка, за определянето на дневния ред, провеждането на заседанията, докладването пред институциите на ЕС и гражданското общество, както и за отчетността. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Предполага се, че през следващите три години разходите на ЕИСК, свързани с участието му във всички ВКГ, ще се удвоят и ще се утроят с оглед на покриването на договаряните в момента ССТ. Ето защо ВКГ ще бъдат предизвикателство за ЕИСК по отношение на финансовите и човешките ресурси. ЕИСК призовава бюджетните органи да отпуснат допълнителен бюджет, отговарящ на текущите разходи, предвидени от Комисията, за да се помогне на вътрешните консултативни групи да извършат очакваната от тях работа както в количествено, така и в качествено отношение. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | ЕИСК предлага при създаването на ВКГ и определянето на броя на членовете да бъдат взети предвид следните критерии: общият годишен обем на външната търговия на ЕС, инвестициите на ЕС в държавата партньорка/държавите партньорки, значението на споразумението от геополитическа и стратегическа гледна точка, съответните съображения, свързани с устойчивостта. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | От страна на ЕС ВКГ докладват основно на Европейската комисия, като в бъдеще би било важно да могат да докладват и на Парламента и на Съвета. ЕИСК препоръчва редовен структуриран диалог между ВКГ на ЕС, Комисията, Европейската служба за външна дейност, Европейския парламент и държавите – членки на ЕС. Що се отнася до Европейския парламент, може да бъде предвиден структуриран механизъм за редовни консултации. |
| --- | --- |

1.22.

2.   Контекст

| 2.1. | В съответствие с второто изречение на първата алинея на член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз председателят на Европейския парламент отправи искане към ЕИСК за становище относно функционирането на вътрешните консултативни групи (4), посочвайки, че „има няколко аспекта, които се нуждаят от допълнителен анализ и обсъждане, като например ресурсите, необходими за да могат [ВКГ] да изпълняват ефективно своите задачи, начините за справяне с предизвикателствата от организационно и логистично естество, пред които понастоящем са изправени организациите на гражданското общество, начините за подобряване на взаимодействието между [ВКГ] и комитетите за [ТУР], както и всички други аспекти, които биха позволили подобряване на настоящото положение“. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Вътрешните консултативни групи са едно от ключовите постижения на включването на главите за търговията и устойчивото развитие в споразуменията на ЕС за свободна търговия. Тяхното създаване не се основава единствено на търговската политика на ЕС, а в по-широк смисъл на силната политическа воля на ЕС да включи устойчивото развитие във всички свои политики и стратегии след Декларацията от Рио+20 от 2012 г. Целта на стратегията „Търговията – за всички“, приета от Европейската комисия през 2015 г., беше постигането на по-голяма прозрачност и приобщаващ характер на търговската политика на ЕС, включително посредством задълбочен диалог с гражданското общество. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | На 26 февруари 2018 г. Европейската комисия представи неофициален документ (5), в който „се предлага набор от 15 конкретни и осъществими действия, които да бъдат предприети с цел преработване на главите за ТУР“, включително, наред с другото, „[да се разшири] обхватът на практическо прилагане на консултативните правомощия на ВКГ с цел да се обхване прилагането на цялото споразумение в бъдещите ССТ“. В неофициалния документ се посочва, че „[този] подход първо ще бъде въведен в ССТ между ЕС и Мексико и между ЕС и Меркосур, а след това ще стане част от стандартния подход за преговори на Комисията“. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Споразуменията между ЕС и Мексико и между ЕС и Меркосур са споразумения за асоцииране, които съдържат политически стълб и стълб за сътрудничество, договорени от Европейската служба за външна дейност. ЕС предложи да се възприеме подход на „влагане“, съгласно който ВКГ и форумите на гражданското общество трябва да се намесват на равнището на споразумението за асоцииране в неговата цялост, но също и в рамките на негова търговската му част. За разлика от това при самостоятелни ССТ, като например с Индонезия, Австралия или Нова Зеландия, ще се използва по-опростен подход, обхващащ цялото ССТ. При обмена на мнения с Комисията беше подчертано, че изготвянето на разпоредбите за гражданското общество ще бъде оставено отворено и ще бъде възможно да се дава принос по всеки въпрос, представляващ интерес, включително по въпроси, които не са свързани с устойчивото развитие. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ЕИСК вече прие няколко становища (6) относно търговията и устойчивото развитие, като призова за засилване на механизма за наблюдение и отправи препоръки за подобряване на функционирането на ВКГ. В становището си относно „Главите за търговията и устойчивото развитие в споразуменията на ЕС за свободна търговия“ЕИСК призова конкретно на ВКГ да се възложи мандат за наблюдение на въздействието на всички части от търговските споразумения върху правата на човека, трудовите и екологичните права и за разширяване на обхвата, така че да бъдат включени интересите на потребителите, както и социалното и икономическото въздействие. Освен това ЕИСК приветства факта, че доклад за изпълнението на споразуменията за свободна търговия вече ще се публикува всяка година. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Споразумението за икономическо партньорство между ЕС и Карифорум и споразумението за свободна търговия (ССТ) между ЕС и Корея, които влязоха в сила съответно през 2014 г. и 2011 г., бяха първите, в които беше предвидено създаването на консултативен орган на гражданското общество със задача за наблюдение на изпълнението на глава „Търговия и устойчиво развитие“от споразуменията. Този подход беше възприет във всички последващи споразумения на ЕС, включително с Централна Америка, Колумбия, Перу и Еквадор, Грузия, Молдова, Украйна и Канада. Понастоящем функционират осем ВКГ с 27 членове на ЕИСК, а до 2021 г. се очаква да бъдат създадени още пет, а в близко бъдеще може да последват и други, след като приключат вече започналите преговори за ССТ, като например тези с Австралия и Нова Зеландия, или след преразглеждането на действащите споразумения. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Съгласно настоящите споразумения ВКГ позволяват балансирано представителство на интересите на гражданското общество посредством трите подгрупи, в които са организирани: работодателите, профсъюзите и различните интереси, включително организациите в областта на околната среда и на потребителите, както и други заинтересовани страни. Членовете на ВКГ са представители на основните европейски икономически и социални организации, както и на организации в областта на околната среда, потребителите, земеделските стопани и други секторни интереси. ЕИСК е постоянен компонент в състава на ВКГ. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК отчита факта, че търговията допринася за икономическия растеж и за икономическото развитие в по-широк смисъл и в тази връзка подкрепя увеличаването на броя на търговските споразумения, сключвани от ЕС. Споразуменията за свободна търговия (ССТ) обаче са и център на интензивни дискусии относно техния принос за социалното развитие и опазването на околната среда, техните предимства и недостатъци, както и относно начина, по който те се разпределят между държавите и различните заинтересовани страни. Днес ЕС е изправен пред все по-голяма необходимост от конструктивен диалог с гражданското общество относно ССТ. Сегашните механизми на ЕС по отношение на споразуменията включват ВКГ, съвместни консултативни комитети на гражданското общество, платформи на гражданското общество, форуми на гражданското общество и съвместни форуми на гражданското общество. Тази сложна структура на механизмите за консултация до известна степен затруднява превръщането им в ефективни и добре функциониращи структури (7). Другите механизми за обмен на мнения с гражданското общество относно търговската политика на ЕС включват обществени консултации и платформи като диалога с гражданското общество, както и групата от експерти относно търговските споразумения на ЕС (за които призовава ГД „Търговия“). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В Договора от Лисабон бяха укрепени и потвърдени функцията и съставът на ЕИСК като институционален представител на организираното гражданско общество. ЕИСК беше създаден като инструмент на демокрацията на участието и гражданския диалог на европейско равнище в партньорство с другите организации. От институционална гледна точка ЕИСК предоставя чрез своите становища и чрез други средства вижданията на гражданското общество на ЕС относно търговската политика на Съюза. С оглед на своите правомощия ЕИСК отправя искане да бъде консултиран по време на етапа на договаряне на СА, СИП и ССТ на ЕС. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК, който е постоянен член на ВКГ и осигурява секретариата на всички съществуващи ВКГ, има богати непосредствени познания за ползите и въздействието от наблюдението на гражданското общество върху изпълнението на главите за ТУР. Някои от извлечените поуки от работата на съществуващите ВКГ ще се прилагат mutatis mutandis, когато компетенциите на ВКГ бъдат разширени, така че да включват и другите глави от споразуменията. Същевременно ЕИСК счита за важно да отправи допълнителни бележки и препоръки относно целесъобразността, ефективността и ефикасността, състава, начина на работа и продължителността на мандата, административните и бюджетните аспекти на ВКГ. |
| --- | --- |

3.3.

Целесъобразността на ВКГ

| 3.4. | ЕИСК подкрепя концепцията за устойчиво развитие в трите му взаимосвързани и взаимно подсилващи се измерения – икономическо, социално и екологично. Ясно е, че международната търговия може да се извършва само като се вземат под внимание устойчивото развитие, опазването на околната среда и социалната закрила на работниците, правата на гражданите и потребителите. Споразуменията трябва да включват разпоредби, които имат за цел да създават равни условия и лоялна конкуренция по отношение на всички тези аспекти. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Като цяло участието на представители на гражданското общество допринесе за постигането на по-добри резултати, що се отнася до положителното икономическо, социално и екологично въздействие на търговските споразумения. Добавената стойност от тяхното участие в наблюдението на ССТ на ЕС е от решаващо значение, както показа конкретният напредък в случая с Корея (8). Важно е да се помни, че институционализираният диалог с гражданското общество представлява отличителна характеристика на начина на живот и работа в ЕС. Трябва обаче да признаем, че този подход невинаги се споделя напълно от нашите партньори. ЕИСК е на мнение, че вътрешните консултативни групи би трябвало да продължат да играят консултативна, отговорна и независима роля в мониторинга и оценката на споразуменията на ЕС. Участието на гражданското общество осигурява ключов принос за стратегическата стойност на тези споразумения, която в днешно време надхвърля обикновените ползи от търговията. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Едно от ключовите постижения вследствие на участието на заинтересованите страни чрез структури като ВКГ е засилването на процесите на гражданското общество и даването на възможност за действие на организации на гражданското общество, които получават слабо или никакво признание от собствените си правителства. Това е особено вярно за държавите партньорки, които имат по-различно разбиране за ролята на гражданското общество от това в ЕС, и за онези, които имат по-слабо развити практики, когато става въпрос за консултации с гражданското общество. В няколко случая, по-специално когато търговският партньор е развиваща се държава, създаването на ВКГ позволи да се даде възможност за изразяване на позиция на заинтересовани страни, които имат особено важен експертен опит, и да се използва подход „от долу нагоре“за разрешаването на проблеми посредством диалог, сътрудничество и изграждане на капацитет (9). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | „Кооперативният“подход на организациите на гражданското общество (ОГО) може да представлява принос от значение за политиките с цел да се гарантира новаторско, ефективно и успешно наблюдение на прилагането на клаузите на споразуменията за свободна търговия дори при липсата на разпоредби с изпълнителна сила. В този случай ролята на ОГО в контекста на търговията е да подкрепят прагматичен и гъвкав подход по отношение на устойчивото развитие, адаптиран към специфичните условия на държавите, в които ще бъдат създадени ВКГ. Съвместната работа на ВКГ, създадени в този контекст между държавите партньорки и ЕС може да играе важна роля както при установяването на проблемите, така и при предлагането на обществени политики за тяхното преодоляване. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Наред с другото, ВКГ би трябвало да поставят специален акцент върху ратифицирането и зачитането на основните трудови стандарти и конвенции на МОТ, както и на многостранните споразумения в областта на околната среда от договарящите страни. Изпълнението и прилагането на конкретно законодателство от решаващо значение, като например в сферата на свободата на сдружаване, колективното договаряне, социалния диалог, социалната закрила, здравето и безопасността и инспекцията по труда, следва да бъдат предмет на специално внимание от страна на ВКГ. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Участието на гражданското общество чрез ВКГ допринася за запазването и подобряването на защитата на потребителите, за отчитането на последиците за околната среда и за гарантирането на пълното зачитане на целите във връзка с устойчивостта, както и за проучването на възможностите за малките и средните предприятия. ВКГ могат да проверяват и за възможни отрицателни социални последици, що се отнася до равните възможности за жените и мъжете, правата на хората с увреждания и другите малцинства, както и равния достъп до услуги от общ интерес. Организациите на потребителите изразиха подкрепата си за споразуменията за свободна търговия на ЕС и настояха защитата на потребителите да продължи да бъде гарантирана след либерализирането на пазарите. Потребителите предложиха в бъдещите споразумения на ЕС да бъде въведена глава относно потребителите. Разширеният обхват на наблюдението от страна на ВКГ ще даде възможност на сдруженията на потребителите да следят по-отблизо изпълнението на специалната глава относно потребителите. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ВКГ могат да помогнат за приоритизирането на проблемите при прилагането. Както Европейската комисия показа в доклада си относно пречките пред търговията и инвестициите, продължава да нараства протекционизмът под различни форми, което оказва отрицателно въздействие върху заинтересованите страни от ЕС. Ако бъдат забелязани нарушения на разпоредбите или недостатъчна степен на прилагане, чрез ВКГ икономическите оператори ще разполагат с допълнителен канал за повишаване на осведомеността във връзка с проблемите по места и с възможност ВКГ да сигнализират за възможните връзки между степента на използване на преференциите в ССТ и пречките пред търговията, включени в базата данни за достъп до пазара. Както показва публикуваният наскоро доклад (10), неизползването на преференциални тарифи в ССТ може да бъде голямо и трудно за измерване, по-специално за малките и средните предприятия. Освен това ЕИСК би желал да изтъкне основната връзка между икономическото измерение и начина, по който се прилагат тарифите, за насърчаването и защитата на работните места. |
| --- | --- |

3.10.

Разширяване на обхвата на ВКГ

| 3.11. | Предвид тези ползи от участието на гражданското общество, ЕИСК очаква разширяването на обхвата на наблюдение от страна на ВКГ до цялото споразумение и всички негови аспекти, включително тези, които не са свързани с устойчивото развитие, съпътствано от специално внимание към тези въпроси, да може да допълни усилията, положени от Европейската комисия за насърчаване на по-добро прилагане на ССТ на ЕС. Очаква се ВКГ да окажат положително въздействие върху повишаването на осведомеността сред по-широки кръгове от гражданското общество относно ползите от свободната, основана на правила, устойчива и приобщаваща търговия, като същевременно се отстраняват пропуските. Наблюдението на прилагането на ССТ е от решаващо значение, за да се покажат както ползите от споразуменията, така и отрицателните им въздействия за предприятията, работниците, потребителите и гражданите като цяло. Освен това те могат да предоставят фактическа информация и да допринесат за обективен подход към търговските споразумения. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Разширяването на сферата на компетентност с включването на стопанските аспекти на споразумението по всяка вероятност ще улесни приемането на наблюдението от страна на гражданското общество от държавите партньорки и ще ускори създаването на ВКГ (11). ВКГ следва да бъдат в добра позиция (благодарение на своя състав, начин на работа и т.н.) да се справят по подходящ начин с различните въпроси, свързани с всички глави на ССТ, и могат да установят диалог със съответните сектори от гражданското общество. ЕИСК счита, че разширяването на обхвата на наблюдение за цялото споразумение ще изисква определяне на приоритети, така че усилията да бъдат насочени там, където е най-необходимо, като в работната програма на ВКГ се запази балансираното представителство на всички интереси. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК обаче изразява съжаление, че разширяването на обхвата не беше съпътствано от по-нататъшно укрепване на механизма за наблюдение по отношение на ефективната изпълнимост на ангажиментите в главите относно ТУР, което е от решаващо значение според ЕИСК, и на важната роля на ВКГ, за да се гарантира, че нарушенията на тези ангажименти ще бъдат установявани и ефективно преодолявани. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Конкретни въпроси, на които следва да се обърне внимание

ВКГ в държавите партньори

| 4.1. | Особено важно е диалогът с трети държави да бъде провеждан въз основа на взаимно уважение и разбирателство. Някои правителства не са склонни да преговарят по глава за ТУР и да създават механизъм за наблюдение от страна на гражданското общество. В много държави участието на гражданското общество в наблюдението на прилагането на ТУР често е организирано по различен начин в сравнение с ЕС. Например Канада създава две ВКГ – една за околната среда и една за труда. Създаването на ВКГ е постепенен процес, изискващ полагането на усилия от страна на ЕС, който има за цел да подпомогне съответния партньор при включването на гражданското общество. Според ЕИСК съвместните ВКГ с държавата партньорка са изключително важни. Що се отнася до всички бъдещи споразумения, ЕИСК призовава за създаването на структура между ВКГ (която да е съвместен орган на гражданското общество и държавите партньорки), а не само на отделни ВКГ за всяка от страните (12). Но в случаите, когато вече са създадени други механизми за изразяване на позицията на гражданското общество, както при споразумението за асоцииране между ЕС и Чили, би било от съществено значение те да бъдат запазени, тъй като за създаването на доверие и подходящи условия за работа са необходими години. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Основните недостатъци, някои от които бяха посочени в предходни становища на ЕИСК, са небалансираното членство, сериозните забавяния, липсата на политическа и финансова подкрепа от страна на правителствата на държавите партньорки и изключването на най-представителните организации в определена държава. Те продължават да бъдат очевидни пречки пред постигането на подходящо партньорство. Изборът на национални организации вместо съществуващи представителни и балансирани регионални структури на гражданското общество (случаят с Централна Америка и Меркосур) е в ущърб на способността на гражданското общество да работи съвместно на регионално равнище както и на самото регионално сближаване. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕС трябва дипломатично, но твърдо да убеди държавите партньорки в необходимостта от спазване на споразумението за създаване на балансирани и представителни ВКГ. За тази цел между Комисията, Европейската служба за външна дейност, Европейския парламент и неговите съставни органи и ЕИСК следва да бъде създадена координация. |
| --- | --- |

4.3.

Състав и представителност

| 4.4. | Целесъобразността на ВКГ се дължи и на техния състав, и по-специално на представителността и компетентността на техните членове, които са ключови аспекти, които трябва да бъдат запазени в бъдеще и да се насърчават допълнително в трети държави. Това трябва да се гарантира в процеса на подбор. ЕИСК очаква да бъде потърсено становището му относно подобряването на процеса на подбор. Във ВКГ би трябвало да се гарантира балансирано представителство на интересите на гражданското общество. Целта е да се гарантира, че в дебата или в дневния ред, които би трябвало да включват елементи, предложени от всички подгрупи, не доминира нито една заинтересована страна или подгрупа от заинтересовани страни. |
| --- | --- |

4.4.

Ефикасност и ефективност/предизвикателства, свързани с логистиката и организацията

| 4.5. | Ограниченият брой членове (обикновено не повече от шест за всяка подгрупа) и техният начин на работа гарантират ефикасността и ефективността на ВКГ. ЕИСК препоръчва ВКГ да заседават поне два пъти годишно на равнището на ЕС, а срещите между ВКГ, които трябва да бъдат включени официално в текстовете на бъдещите споразумения, с възможност те да се провеждат два пъти в годината (като едно от заседанията трябва да бъде присъствено, а второто може да се провежда чрез видеоконферентна връзка поради причини, свързани с логистиката и бюджета). ЕИСК настоятелно призовава преговарящите да се поучат от опита от други споразумения за свободна търговия, в рамките на които бяха създадени вътрешни консултативни групи (ВКГ) от всяка договаряща страна, без да се включва възможност за участие в признат съвместен диалог в рамките на споразуменията. Проличаха очевидните ограничения на този модел. ЕИСК призовава срещите между ВКГ в рамките на сегашните споразумения да бъдат официално признати от страните по действащите споразумения. Срещите между ВКГ позволяват организациите на гражданското общество, участващи редовно в съответните вътрешни процеси на наблюдение, да обменят виждания по въпроси, свързани с прилагането. Определянето на цели и обща работна програма позволяват на членовете на ВКГ да оценяват постигнатия напредък, да изготвят съвместни препоръки и да докладват пред институциите и гражданското общество в по-широк смисъл, осигурявайки прозрачност, отчетност и приемственост. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | По-добрата координация между ВКГ ще гарантира по-качествено наблюдение от страна на гражданското общество. Предвид значителните знания, придобивани във всяка една ВКГ, ЕИСК препоръчва организирането всяка година в Брюксел на конференция на всички членове на ВКГ на равнището на ЕС с цел обмен на натрупания от съответните ВКГ опит. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Съставът на бъдещите ВКГ би трябвало да отразява набора от теми, които ще бъдат включени в работната програма. Това налага участието на организации, които имат технически експертен опит по всички аспекти на търговските споразумения и съответни преки интереси. За да може наблюдението от страна на ВКГ да обхване правилно всички аспекти на ССТ, те трябва да разполагат с подходящ вътрешен експертен опит, като същевременно трябва да могат да разширяват участието и да се консултират с външни заинтересовани страни. Освен това ВКГ следва да имат възможност да организират ежегодно изслушване. Сътрудничеството с националните институционални органи, представляващи гражданското общество – съответстващите институции на ЕИСК на национално равнище – ще бъде плюс за разширяването на диалога извън Брюксел и за достигането до по-широка аудитория отколкото позволява сегашната ситуация, която облагодетелства организациите със седалище в Брюксел. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Създаването на много органи в рамките на едно и също споразумение поражда объркване у търговските партньори на ЕС (13) и представлява бреме както за третите държави, така и за ЕИСК. Дублирането на представителството на гражданското общество, един път в общото приложно поле на СА и втори път в главата относно търговията и устойчивото развитие, е ненужно и неефикасно. Например при споразуменията за асоцииране с Молдова, Грузия и Украйна са създадени два различни органа: по линия на политическия стълб на споразумението се създава платформа на гражданското общество, която е компетентна за всички въпроси по споразумението, а по линия на търговския стълб в рамките на споразумението се създава ВКГ. ЕИСК призовава ЕС да предвиди съвместни консултативни механизми, които да отговарят за всички стълбове на бъдещите споразумения за асоцииране, като се започне от предоговаряните споразумения с Чили и Мексико, а в бъдеще и с Меркосур. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Беше констатирано, че нарушенията на някои разпоредби, докладвани в миналото от ВКГ, не са били отстранени бързо. Би трябвало да бъде предвиден механизъм за докладване, позволяващ на организациите на гражданското общество, които ще участват в бъдещите ВКГ, да сигнализират за проблеми при прилагането или да правят предложения за подобрение. Освен това ЕИСК препоръчва председателите на ВКГ да имат правото да представят позициите на своите групи пред комитетите за търговията и за ТУР, от които би трябвало да се изисква да отговарят на въпроси и препоръки, изразени от ВКГ, в рамките на разумен срок. ЕИСК приветства ангажимента на Европейската комисия за структуриран, прозрачен и обвързан със срокове механизъм за жалби за прилагането на главите за ТУР в бъдеще. Подобен ангажимент би трябвало да послужи и при определянето на бъдещия подход. |
| --- | --- |

4.9.

Повече прозрачност и комуникационна стратегия

| 4.10. | Преди да бъдат създадени органите на гражданското общество ЕИСК полага големи усилия за създаването на ВКГ/консултативните комитети доста преди прилагането на споразумението. Това важи в особена степен за Централна Америка, Канада, Япония, Чили, Меркосур или Украйна, където членове на ЕИСК осъществиха контакт с организациите и правителствата на държавите партньорки с цел повишаване на тяхната осведоменост относно необходимостта от подготовка на бъдещата ни съвместна работа. Усилията на ЕИСК би трябвало да бъдат подкрепени от Европейския парламент, ГД „Търговия“и Европейската служба за външна дейност, така че на организациите на гражданското общество в държавите партньорки да бъде предоставена информация относно необходимостта от създаване на тези органи на гражданското общество, с цел те да започнат да функционират възможно най-скоро след влизането в сила на споразумението. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | След тяхното създаване и за да се гарантира видимост на ВКГ, ЕИСК препоръчва провеждането на комуникационна кампания и редовно актуализиране на съответната страница в интернет с документи от заседанията, включително дневен ред и протоколи. За тази цел може да бъде създадена ИТ платформа за улесняване на обмена между ВКГ на ЕС и на държавите партньорки. Следва да се използват и социалните медии. |
| --- | --- |

4.11.

Необходимите ресурси

| 4.12. | Досега и ЕИСК, и Европейската комисия предоставяха финансиране и човешки ресурси за оказване на съдействие при функционирането на ВКГ. От 2018 г. Комисията е заделила бюджет от три милиона евро за три години. За логистичната организация на заседанията на ВКГ ще отговаря външен изпълнител. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | За прилагането на бъдещите споразумения би трябвало да бъде предвидена допълнителна финансова подкрепа, особено от правителствата на държавите партньорки. Институциите на ЕС би трябвало непрекъснато да повдигат въпроса пред правителствата на държавите партньорки, за да се търсят заедно по-дългосрочни устойчиви решения. ЕИСК счита, че в текста на споразуменията би трябвало изрично да бъде предвиден ангажимент за адекватно финансиране и политическа и логистична подкрепа на предвидените органи на гражданското общество и от страна на правителствата на държавите партньорки. |
| --- | --- |

4.13.

5.   ЕИСК и ВКГ

| 5.1. | По искане на Европейската комисия ЕИСК подпомага ВКГ посредством своите членове и секретариат. ЕИСК счита, че приносът му е ценен и би желал да продължи да участва във всички ВКГ. ЕИСК препоръчва – с оглед на осигуряването на стабилност и приемственост – членството във ВКГ да бъде определено за срок от пет години. Председателстващите членове обаче би трябвало да се сменят на ротационен принцип на всеки 2,5 години. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК осигурява възможност за структурирано и организирано функциониране на ВКГ, което допринася за идентифицирането на съответните партньори в държавата партньорка, за определянето на дневния ред, провеждането на заседанията, докладването пред институциите на ЕС и гражданското общество, както и за гарантирането на отчетност. Поради тези причини ЕИСК е в най-добра позиция да председателства ВКГ и затова предлага бъдещите ССТ да включват разпоредби за това ЕИСК да председателства европейската ВКГ. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Предполага се, че през следващите три години разходите на ЕИСК, свързани с участието му във ВКГ, ще се удвоят и ще се утроят с оглед на покриването на договаряните в момента ССТ. Очаква се членството на ЕИСК във ВКГ да наложи включването на още 50 негови членове. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Ето защо ВКГ ще бъдат предизвикателство за ЕИСК по отношение на финансовите и човешките ресурси. По предварителни оценки с всички сегашни и бъдещи ВКГ годишните разходи може да възлязат на 24 % от настоящия бюджет на секция „Външни отношения“за членовете. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | По отношение на човешките ресурси ще бъде необходимо да се укрепи секретариатът на секция „Външни отношения“, а бюджетът на секцията за мисии да бъде увеличен. Въз основа на споразумението между ЕИСК и Европейската комисия (ГД „Търговия“) секция „Външни отношения“(REX) на ЕИСК изпълнява функциите на секретариат за създадените ВКГ на ЕС и поддържа връзка с ВКГ на държавите партньорки по въпроси, свързани с годишните съвместни заседания и сътрудничеството между сесиите. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | ЕИСК би желал да привлече специално внимание към работата на секретариата, извършвана от служителите на ЕИСК, която улеснява работата на ВКГ в области, които излизат извън чисто организационните аспекти. ВКГ се възползват от солидния опит на служителите на ЕИСК при подпомагането на консултациите с гражданското общество както в ЕС, така и с трети държави или региони (секретариатът на REX понастоящем администрира 17 съвместни органа с трети държави). Секретариатът:






  — | предоставя политически съвети на членовете при тяхната работа; |
| --- | --- | --- |

5.6.

—

предоставя политически съвети на членовете при тяхната работа;

| — | подпомага председателите на ВКГ при изготвянето на дневния ред за заседанията и води протоколите по време на заседанията; |
| --- | --- |

—

подпомага председателите на ВКГ при изготвянето на дневния ред за заседанията и води протоколите по време на заседанията;

| — | предоставя съвети относно потенциалните оратори, експерти и организации на гражданското общество, които биха могли да бъдат поканени; |
| --- | --- |

—

предоставя съвети относно потенциалните оратори, експерти и организации на гражданското общество, които биха могли да бъдат поканени;

| — | подготвя досиетата за заседанията и улеснява предоставянето на непрекъснат поток от информация по теми, представляващи интерес за членовете на ВКГ; |
| --- | --- |

—

подготвя досиетата за заседанията и улеснява предоставянето на непрекъснат поток от информация по теми, представляващи интерес за членовете на ВКГ;

| — | използва своята мрежа от контакти в другите институции на ЕС и в международните организации за улесняване на обмена между ВКГ и тези институции. |
| --- | --- |

—

използва своята мрежа от контакти в другите институции на ЕС и в международните организации за улесняване на обмена между ВКГ и тези институции.

Тази задача обаче означава все повече усилия както в икономически план, така и по отношение на човешките ресурси.

| 5.7. | ЕИСК изказва благодарност на Европейския парламент, който отправи искане за увеличение на бюджета за членовете и служителите през 2017 г. и 2018 г., и се надява, че тази подкрепа ще продължи в бъдеще. ЕИСК призовава бюджетните органи да отпуснат допълнителен бюджет, отговарящ на текущите разходи, предвидени от Комисията, за да се помогне на вътрешните консултативни групи да извършат очакваната от тях работа както в количествено, така и в качествено отношение. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Ограничените ресурси налагат, при първоначалното създаване на ВКГ, участието да бъде ограничено до трима членове на ЕИСК за редовна ВКГ и 6 членове само в изключителни случаи, като например:






  — | ВКГ с държава/регион, представляващи над 100 млрд. евро годишно в общия търговски обмен на ЕС; |
| --- | --- | --- |

5.8.

—

ВКГ с държава/регион, представляващи над 100 млрд. евро годишно в общия търговски обмен на ЕС;

| — | или инвестиции на ЕС на стойност над 100 млрд. евро; |
| --- | --- |

—

или инвестиции на ЕС на стойност над 100 млрд. евро;

| — | или които имат голямо значение от геополитическа и стратегическа гледна точка; |
| --- | --- |

—

или които имат голямо значение от геополитическа и стратегическа гледна точка;

| — | или когато от особено значение са съображения, свързани с устойчивостта. |
| --- | --- |

—

или когато от особено значение са съображения, свързани с устойчивостта.

Може да се обмисли използването на подобни критерии във връзка с решението дали бъде създадена дадена ВКГ или не. ЕС има търговски споразумения с 69 държави и региони по света. Не е необходимо да бъдат създадени ВКГ за всички тях.

ЕИСК и институциите на ЕС

| 5.9. | ВКГ играят различна роля по отношение на ЕС и по отношение на държавата партньорка. От страна на ЕС ВКГ докладват основно на Европейската комисия, като в бъдеще би било важно да могат да докладват и на Парламента и на Съвета. Що се отнася до Европейския парламент, понастоящем докладването се извършва при необходимост и неформално по искане на комисия INTA или на някоя от делегациите на ЕП за отношения с трети държави. Може да се предвиди по-структуриран механизъм за редовни консултации. |
| --- | --- |

5.9.

Брюксел, 23 януари 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия (ССТ) на ЕС“(ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 27).

1

(2)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Към споразумение за асоцииране между ЕС и Меркосур“, параграф 6 (ОВ C 283, 10.8.2018 г., стp. 9).

2

(3)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия (ССТ) на ЕС“(ОВ С 227, 28.6.2018 г, стр. 27).

3

(4)  Писмо от председателя на Европейския парламент Antonio Tajani до председателя на Европейския икономически и социален комитет Luca Jahier, 11 октомври 2018 г.

4

(5)  В неофициалния документ на службите на Комисията, озаглавен „Обратна информация и бъдещи действия за подобряване на изпълнението и прилагането на главите за търговията и устойчивото развитие в споразуменията на ЕС за свободна търговия“, беше направен преглед на дебата, в рамките на който бяха проведени консултации с държавите – членки на ЕС, Европейския парламент и гражданското общество http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/february/tradoc_156618.pdf

5

(6)  Становище на ЕИСК относно „Главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия (ССТ) на ЕС“(ОВ C 227, 28.6.2018 г., стp. 27), Становище на ЕИСК относно „Към споразумение за асоцииране ЕС-Меркосур“(ОВ C 283, 10.8.2018 г., стp. 9), Становище на ЕИСК относно „Споразумение за свободна търговия между ЕС и Република Корея — глава „Търговия и устойчиво развитие“(ОВ C 81, 2.3.2018 г., стp. 201).

6

(7)  Аргументът е доразвит в параграф 4.8.

7

(8)  Вж. официалната консултация през 2018 г. между ГД „Търговия“и корейското правителство относно положението със синдикалните права в Корея и липсата на ратификация от страна на Корея на някои конвенции на МТО, за която ВКГ на ЕС за Корея призова многократно.

8

(9)  Damien Raess, стр. 13.

9

(10)  Доклад на УНКТАД и на Националния съвет по търговията на Швеция.

10

(11)  Например през 2018 г. сред проблемите при прилагането на ССТ с Корея са ратифицирането и прилагането на конвенциите на МОТ, износът на говеждо месо за Корея, възнаграждението за правата върху интелектуалната собственост, регулаторната рамка, достъпът до пазара на електроника, автомобили и машини и подобряването на митническите процедури. При други ССТ очевидно ще има други проблеми.

11

(12)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Към споразумение за асоцииране между ЕС и Меркосур“, параграф 6 (ОВ C 283, 10.8.2018 г., стp. 9).

12

(13)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия (ССТ) на ЕС“(ОВ С 227, 28.6.2018 г, стр. 27).

13

---

III Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

Европейски икономически и социален комитет

| 10.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 159/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 159/38

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО по отношение на въвеждането на подробни технически мерки за функционирането на окончателната система за облагане с ДДС на търговията между държавите членки“

[COM(2018) 329 final – 2018/0164 (CNS)]

(2019/C 159/05)

Докладчик: Krister ANDERSSON

Съдокладчик: Giuseppe GUERINI

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 11.7.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 113 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 20.12.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 24.1.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 540 |
| Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) | 163/0/2 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 11.7.2018 г.

Правно основание

Член 113 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

20.12.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

24.1.2019 г.

Пленарна сесия No

540

Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“)

163/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията за замяна на преходната система на ДДС за облагане на търговията между държавите членки, която е въведена преди повече от 25 години и все още е в сила. Излизането извън преходния режим е решаваща стъпка към завършване на процеса на преминаване към окончателната система за облагане с ДДС въз основа на принципа за данъчно облагане на стоките в отношенията между предприятията в държавата членка на местоназначение и това е важно постижение, доказващо непрекъснатата консолидация на вътрешния пазар на ЕС. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК отново (1) призовава настоятелно Комисията да проучи как във възможно най-кратки срокове може да бъде внедрена обща система и за услуги, и за стоки, намалявайки по този начин предвидимите проблеми, произтичащи от съществуването на две различни системи – една за стоки и друга за услуги. Комисията обаче неколкократно се застъпи за постепенен двуетапен преход към новия режим, като първата стъпка включва стоките, а бъдеща втора стъпка – услугите. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК подчертава, че е важно да продължи работата по втората стъпка, тъй като еднаквото третиране на стоки и услуги за целите на ДДС би било по-благоприятно за растежа и по-ефективно срещу измами. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК изтъква, че макар предложението на Комисията да е обширно и добре формулирано, някои въпроси остават нерешени. Предложената система би спечелила от наличието на ясни разпоредби или ясно определяне на правилата за управление на лоши дългове и възстановявания в рамките на механизъм за обслужване на едно гише. Освен това би могло да се изготвят и предоставят допълнителни определения на понятия като „пазар“и „платформи“. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК отбелязва, че предложената система ще повлияе върху паричните потоци поради ДДС върху трансграничните доставки на стоки между дружества (В2В), което ще доведе до приходи от парични потоци за продавача и разходи във връзка с паричните потоци за купувача. Като цяло обаче цената на капитала ще бъде по-висока, тъй като периодът за възстановяване на ДДС винаги ще бъде по-дълъг от периода, през който ДДС се задържа от продавача. Освен това чрез механизма за обслужване на едно гише отчетните периоди на държавите членки, срокът за плащане на техния местен данъчен орган и ефективността на данъчния орган при връщането на ДДС в държавата на купувача ще доведат до диференциран период за деклариране. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК призовава тези аспекти да бъдат проучени допълнително, с цел да се предотвратят отрицателни въздействия върху единния пазар и да се гарантират сигурност и предсказуемост на новата система на ДДС в процес на изграждане, като по този начин се намалят разходите за привеждане в съответствие и административната тежест. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК призовава за въвеждането на ясни и пропорционални критерии по отношение на понятието „сертифицирано данъчно задължено лице“(ДКО) във всички държави членки, така че да се улесни възможно най-широк достъп до статута на сертифицирано данъчно задължено лице. За да се постигне целта на новия режим, основан на принципа на облагане в държавата членка по местоназначение, ще бъде от полза да се хармонизира срокът, в който държавите членки трябва да разгледат заявлението за получаване на статут на сертифицирано данъчно задължено лице. Държавите членки следва да обработват бързо заявленията за сертифицирано данъчно задължено лице, за да дадат възможност на предприятията да продължат дейността си без ненужни прекъсвания, забавяния и административна тежест, породена от несигурност. Същевременно функционирането на статута на сертифицирано данъчно задължено лице следва да се наблюдава внимателно от Европейската комисия, за да се избегнат евентуални злоупотреби и липсата на уеднаквена регулаторна уредба, особено през първите месеци на прилагане. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК подчертава, че от решаващо значение за въвеждането на новата система, основана на принципа на облагане в държавата членка по местоназначение, е функциониращ механизъм за обслужване „на едно гише“. Без напълно развит механизъм за обслужване на едно гише, основан на проверки в държавата на установяване, мащабно опростяване и възможност за компенсиране на внесения ДДС по получени доставки от всички държави членки, всяка система, основана на принципа на облагане в държавата по местоназначение, ще увеличи драстично административната тежест, особено за МСП. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК изразява загриженост във връзка с факта, че настоящото предложение може да се окаже възпираща пречка както за МСП, така и за стартиращите предприятия. ЕИСК счита, че системата за обратно начисляване следва да бъде разрешена за всички презгранични доставки на стоки между предприятия, докато окончателната система бъде въведена изцяло и възстановяването на ДДС се извършва своевременно. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК препоръчва подходящи инвестиции в ИТ, хардуерни/софтуерни активи с цел правилно развитие на солиден и надежден механизъм за обслужване на едно гише, който да е в състояние да управлява ефективно значително количество чувствителна информация, като гарантира бързото и сигурно функциониране на системата в полза както на европейските дружества, така и на данъчните администрации. Тези инвестиции са от стратегическо значение, за да се избегнат неблагоприятни резултати по време на преходния период от старата към новата система, което ще доведе до значителни разходи за адаптиране, които следва да се сведат до възможния минимум чрез подходяща цифровизация. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК подчертава необходимостта от по-нататъшно сътрудничество между държавите членки за борба с измамите и непрекъснат анализ на въпроса с цел да се гарантира, че предлаганата система няма да доведе до нови видове измами и загуби от събиране. Данъчното облагане на презграничните сделки между предприятия ще увеличи общия размер на ДДС в системата. Това може да увеличи възможността за други видове измами, изтичане и загуби от събиране. Едно данъчно задължено лице в държава членка с голямо неизпълнение на потенциалните приходи от ДДС ще действа като агент за събиране на ДДС в държавите членки с по-малко неизпълнение на потенциалните приходи от ДДС. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | С цел по-голяма ефективност на новата система на ДДС, основана на принципа на облагане в държавата по местоназначение, спрямо измами и по-голяма надеждност за европейските предприятия ЕИСК препоръчва по-голямо сътрудничество между националните данъчни и правоприлагащи органи. Такова сътрудничество следва да включва, наред с другото, автоматичен обмен на информация и данни, както и периодични доклади и анализи във връзка с функционирането на новия режим, особено през първите години на неговото прилагане. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | В крайна сметка, според ЕИСК европейските предприятия ще имат полза от мащабните комуникационни дейности, извършвани от Комисията с цел да се обяснят по подходящ начин, ясно и конкретно основните характеристики на новата система на ДДС, както и конкретните предимства, които се очаква да донесе реформата на ДДС за подпомагане на европейските предприятия и техния растеж. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Въведение и контекст

| 2.1. | В рамките на своя план за действие във връзка с ДДС, приет през април 2016 г. (2), Европейската комисия публикува предложение за директива на Съвета за въвеждане на подробни технически изменения на правилата на ЕС относно данъка върху добавената стойност („ДДС“) (3). С предложената директива се изменят около двеста члена от Директива 2006/112/ЕО на Съмета от 28 ноември 2006 г. (4), които ще бъдат адаптирани с цел въвеждане на подробните технически мерки за функционирането на окончателната система за облагане с ДДС на търговията между държавите членки (въз основа на принципа на облагане в държавата на местоназначение). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Предложението на Комисията заменя преходния режим, който е в сила от 1 януари 1993 г., и съдържа подробни разпоредби за вътресъюзната търговия между предприятия, съгласно които вътрешните и презграничните сделки със стоки ще бъдат третирани еднакво. Освен това то представлява първата от предвидените две регулаторни стъпки – едната обхващаща стоките, а другата услугите – следвани от Комисията за постигане на по-проста и по-добре защитена срещу измами окончателна система на ДДС за вътресъюзната търговия. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Предложението на Комисията води до сериозни промени в Директивата за ДДС с цел да се осигурят следните ползи за предприятията и националните бюджети: i) опростяване на начина на данъчно облагане на стоките; ii) разработване на единен онлайн портал за търговците („обслужване на едно гише“); iii) намаляване на бюрокрацията; iv) определяне на обща отговорност на продавача за събирането на ДДС. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Основните промени включват премахване на понятието „вътреобщностно придобиване на стоки“, съгласно което за целите на ДДС търговията със стоки между предприятия се разделя на две сделки: освободена от ДДС продажба в държавата членка на произход и обложено придобиване в държавата членка на местоназначение. Това ще бъде заменено с новото понятие „вътресъюзна доставка на стоки“, съгласно което презграничната доставка на стоки между предприятия в рамките на Съюза ще се разглежда като една сделка за целите на ДДС. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Предлаганите от Комисията промени включват също и: i) ново изключение от общото правило, според което за място на доставка при вътресъюзната доставка на стоки се счита мястото, на което се намират стоките към момента, в който завършва изпращането или превозът на стоките до клиента; ii) изменение, с което се определя единно правило за момента на изискуемост на ДДС върху вътресъюзни доставки; iii) нов член, съгласно който платец на ДДС е лицето, на което са доставени стоките, ако то е сертифицирано данъчно задължено лице. Според Комисията се очаква предложението да намали презграничните измами с ДДС с до 41 млрд. евро годишно. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията за замяна на преходната система на ДДС за облагане на търговията между държавите членки, която е въведена преди повече от 25 години и все още е в сила. Излизането извън преходния режим е решаваща стъпка към завършване на процеса на преминаване към окончателната система за облагане с ДДС въз основа на принципа за данъчно облагане на стоките в отношенията между предприятията в държавата членка на местоназначение и това е важно постижение, доказващо непрекъснатата консолидация на вътрешния пазар на ЕС. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК изразява загриженост във връзка с разходите за предприятията, в частност за МСП. Те трябва да адаптират своите системи с цел спазване на правилата за търговия както във, така и извън Европа. От първостепенно значение е в предложението или в правилата за прилагането му да не се включват нови изисквания за докладване за ДДС. Подобни промени ще доведат единствено до нарастване на разходите за спазване на изискванията. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В своите предходни становища ЕИСК настоятелно призова Комисията да проучи как във възможно най-кратки срокове може да бъде внедрена обща система и за услуги, и за стоки, намалявайки по този начин предвидимите проблеми, произтичащи от съществуването на две различни системи – една за стоки и друга за услуги (5). Комисията обаче многократно е подкрепяла постепенното двуетапно преминаване към новия режим. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Следователно преди включването на услугите Комисията и националните данъчни органи ще могат да оценят резултатите от новата система за ДДС въз основа на принципа за данъчно облагане в държавата членка на местоназначение по отношение на: i) ефективността в борбата с измамите; ii) разходите за съответствие за европейските дружества; iii) управлението на новата рамка от данъчните органи. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК изразява надежда, че изборът на постепенен и по-бавен преход към новия режим за ДДС би позволил в близко бъдеще да се изгради уникална и ефективна окончателна система, обхващаща както стоките, така и услугите. По време на постепенното прилагане може да бъде възможно да се извлекат полезни поуки от първите оперативни резултати, постигнати от новия режим само по отношение на стоките. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Следва обаче да се отбележи, че окончателната система на ДДС повече от 25 години е очаквана втора стъпка от преходната система. Поради това ЕИСК подчертава, че е важно да се продължи работата по втората стъпка. Ако стоките и услугите се третират еднакво, системата на ДДС ще бъде по-благоприятна за растежа и по-устойчива срещу измами. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Въпреки че предложението е обширно, ЕИСК би желал да изтъкне факта, че все още остават някои нерешени въпроси. Например за предложената система ще бъдат от полза ясните разпоредби или допълнителната яснота при определянето на правилата за несъбираемото вземане, управлението на възстановяването на данъци в рамките на механизма за обслужване на едно гише, авансовите плащания и определенията на „пазар“, „платформи“и т.н. Тази несигурност, както и отрицателният паричен поток, ще подтикнат предприятията да предприемат действия за свеждане на рисковете до минимум. ЕИСК желае тези аспекти да бъдат проучени допълнително, за да се предотврати отрицателно въздействие върху единния пазар. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | От друга гледна точка трябва да се отбележи, че европейските предприятия ще имат полза от мащабните комуникационни дейности, извършвани от Комисията с цел да се обяснят по подходящ начин, ясно и конкретно основните характеристики на новата система на ДДС, както и конкретните предимства, които се очаква да донесе реформата на ДДС за подпомагане на европейските предприятия и техния растеж. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Данъчното облагане на презграничните сделки между предприятия ще увеличи общия размер на ДДС в системата. Това може да увеличи възможността за други видове измами, изтичане и загуби от събиране. Едно данъчно задължено лице в държава членка с голямо неизпълнение на потенциалните приходи от ДДС ще действа като агент за събиране на ДДС в държавите членки с по-малко неизпълнение на потенциалните приходи от ДДС. Поради това ЕИСК подчертава необходимостта от по-нататъшно сътрудничество между държавите членки за борба с измамите и непрекъснат анализ на въпроса с цел да се гарантира, че предлаганата система няма да доведе до нови видове измами и загуби от събиране. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Основни изменения на Директива 2006/112/ЕО

| 4.1. | Настоящото разделяне на една сделка със стоки на две части за целите на ДДС – освободена доставка в отправната юрисдикция на стоките и „вътреобщностно придобиване“, облагано в държавата на местоназначение – ще бъде заменено с една сделка, наречена „вътресъюзна доставка на стоки“, където думата „Общност“се заменя с думата „Съюз“ (6). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Преминаването към една сделка е необходимо за осъществяването на новата система на ДДС въз основа на принципа на облагане в държавата на местоназначение и това вероятно ще опрости административното управление на единната търговия. От друга страна, премахването на споменаваното понятие „Европейска общност“в целия текст на Директива 2006/112/ЕО е необходима адаптация на текста с оглед на новата институционална формулировка, залегнала в Договора от Лисабон, който се отнася до „Европейския съюз“. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Определението „вътресъюзна доставка на стоки“се отнася за „доставка на стоки, извършвана от данъчно задължено лице за данъчно задължено лице или за данъчно незадължено юридическо лице, при която стоките се изпращат или превозват от или за сметка на доставчика или на лицето, придобиващо стоките в рамките на Съюза, от една държава членка в друга държава членка“ (7). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Важно е да се отбележи, че подобно всеобхватно понятие няма да обхваща: i) доставката на стоки със сглобяване или инсталиране, със или без пробни изпитания; ii) доставката на стоки, освободени съгласно член 148 или член 151 от Директива 2006/112/ЕО, и iii) стоки, обхванати от режима на единна данъчна ставка за земеделски производители (8). Когато се извършват през граница, подобни сделки понастоящем не пораждат вътреобщностни доставки и придобивания и новият текст потвърждава този специален режим. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | ЕИСК счита, че гореспоменатите освобождавания са полезно потвърждение на вече включените в Директива 2006/112/ЕО разпоредби по отношение на конкретните посочени стоки и поради това могат да гарантират последователността и сигурността на правилата за ДДС в рамките на единния пазар по време на първоначалното прилагане на новата система. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.2. | Понятието „вътресъюзна доставка на стоки“е допълнено от специално добавяне в Директива 2006/112/ЕО относно „мястото на доставка на стоките“, което определя държавата членка, в която се дължи ДДС. Съществуващите общи правила в това отношение са потвърдени, но с ново изключение (9), съгласно което „за място на доставка при вътресъюзната доставка на стоки се счита мястото, на което се намират стоките към момента, в който завършва изпращането или превозът на стоките до клиента“ (10). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | ЕИСК подкрепя идеята зад двата избрани регулаторни подхода на Комисията, тъй като те очевидно са насочени към развитието на новата система, основана на принципа на облагане в държавата членка по местоназначение, а запазването на широки изключения въз основа на принципа на държавата на произход може да навреди на последователността на новата рамка за ДДС, като намали предвидимостта на правото и увеличи както разходите за привеждане в съответствие за предприятията, така и административната тежест за данъчните органи. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Въпреки това е важно да се анализира допълнително влиянието на предлаганата система върху паричните потоци. В момента няма влияние върху паричните потоци, породено от ДДС върху презграничната доставка на стоки между предприятия. Противно на това, предлаганата система ще доведе до приходи от парични потоци за продавача и разходи във връзка с паричните потоци за купувача (11). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Като цяло обаче цената на капитала ще бъде по-висока, тъй като периодът за възстановяване на ДДС обикновено ще бъде по-дълъг от периода, през който ДДС се задържа от продавача. Това се дължи на факта, че много държави членки имат тенденцията да отлагат възстановяването на ДДС. Цената на капитала ще се различава в зависимост от отчетните периоди, сроковете за плащане на националния данъчен орган и неговата ефективност при възстановяването на ДДС на купувача в отделните държави членки. Цената на капитала е въпрос, който е особено сериозен за малките държави членки с висок износ. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Тези последици за паричния поток и ликвидността на европейските предприятия следва да бъдат разгледани по подходящ начин от европейските и националните данъчни органи и да бъдат преодолени ефективно, като се избегнат забавяния при възстановяването и свързаните с това разходи. С промените във веригите на доставки, породени от влиянието върху паричния поток, има риск от ограничаване на вътресъюзната търговия, като те може да попречат на осъществяването на единния пазар. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.3. | Принципът, който гласи, че ДДС се дължи от всяко данъчно задължено лице, извършващо облагаема доставка на стоки, остава крайъгълен камък на системата на ДДС с посочените изключения, които вече са включени в член 193 от Директива 2006/112/ЕО и сега са допълнени с нова дерогация съгласно член 194а. Съгласно тази дерогация, в случай че доставчикът не е установен в държавата, в която е дължим ДДС, ДДС се дължи от лицето, на което са доставени стоките, ако то е сертифицирано данъчно задължено лице (12). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Що се отнася до сертифицираното данъчно задължено лице, ЕИСК разбира идеята да се даде възможност на предприятията с доказана данъчна надеждност да се възползват от подходящи мерки за опростяване. Както обаче беше отбелязано в становище ECO/442 – „Пакет във връзка с реформата на ДДС (I)“, концепцията за сертифицирано данъчно задължено лице следва да бъде подкрепена от ясни и прозрачни критерии за прилагане, които могат да позволят на предприятията, и по-специално на МСП, да се възползват от статута на сертифицирано данъчно задължено лице. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Комитетът подчертава факта, че за да се постигнат очакваните ползи, е важно да се даде възможност на едно данъчно задължено лице, което прехвърля съставни доставки, да приложи предвиденото опростяване за всички части на сделката. Чрез налагането на фиктивно разделяне на сделката има риск планираното опростяване да се превърне в усложнение. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | В това отношение е от решаващо значение в държавите членки да се прилагат хармонизирани, ясни и пропорционални критерии с цел улесняване на възможно най-широк достъп до статута на сертифицирано данъчно задължено лица. Същевременно функционирането на статута на сертифицирано данъчно задължено лице следва да се наблюдава внимателно от Европейската комисия, за да се избегнат евентуални злоупотреби и липсата на уеднаквена регулаторна уредба, особено през първите месеци на прилагане. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | За да се постигне целта на режима, ще бъде от полза да се хармонизира срокът, в който държавите членки трябва да разгледат заявлението за получаване на статут на сертифицирано данъчно задължено лице. Държавите членки следва да обработват бързо заявленията за сертифицирано данъчно задължено лице, за да дадат възможност на предприятията да продължат дейността си без ненужни прекъсвания, забавяния и административна тежест, породена от несигурност. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Освен това ЕИСК изразява загриженост във връзка с факта, че настоящото предложение може да се окаже възпираща пречка както за МСП, така и за стартиращите предприятия. ЕИСК счита, че системата за обратно начисляване следва да бъде разрешена за всички презгранични доставки на стоки между предприятия, докато окончателната система бъде въведена изцяло и възстановяването на ДДС се извършва своевременно. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.4. | Предложеното от Комисията премахване на обобщените декларации за ДДС по отношение на стоките е в съответствие с прилаганата нова рамка за ДДС, която възстановява саморегулиращия се характер на ДДС. От друга страна, потвърждаването на обобщените декларации за услуги е в съответствие с избора на Комисията да приложи плана за действие на два етапа (13). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | ЕИСК подкрепя предложените от Комисията промени, с които да се даде възможност за опростяване на задължението за подаване на обобщени декларации, тъй като се надява, че опростяването ще намали бюрокрацията и оперативните разходи за европейските дружества. Въпреки това Комитетът подчертава, че тези мерки за опростяване следва да бъдат планирани правилно, за да се избегнат нарушения от страна на предприятията, като се има предвид не на последно място, че за постигането на една по-опростена система може да спомогне значително по-голямото използване на електронни фактури в рамките на националните данъчни системи. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Настоящият специален режим за вътресъюзни дистанционни продажби на стоки и за услуги, доставяни от данъчно задължени лица в рамките на ЕС, но не в държавата членка по потребление, е подложен на съществени промени, за да се приложи принципът на схема за единна регистрация за декларирането, плащането и приспадането на данъка. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | От 1 януари 2021 г. данъчно задължено лице, регистрирано в своята държава по идентификация, ще може да подава по електронен път при съкратено обслужване на едно гише тримесечни справки-декларации за ДДС относно доставките на услуги и вътресъюзните дистанционни продажби на данъчно незадължени лица в друга държава членка (държавата по потребление), заедно с дължимия ДДС (14). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | След това държавата членка по идентификация ще предава справките-декларации заедно с платения ДДС на държавата членка по потребление, като се избягва необходимостта тези данъчно задължени лица да бъдат регистрирани в държавата членка по потребление. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Обхватът на сделките, включени в подобен механизъм, се увеличава и се разширява от сделки между предприятия и потребители към сделки между предприятия (обективно разширяване) и се предоставя и на данъчно задължени лица, установени извън ЕС, които определят посредник в рамките на ЕС, който става отговорен за плащането на ДДС и за съответните задължения (субективно разширяване). |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Данъчно задължените лица, които използват режима, подават ежемесечно на едно гише справки-декларации за ДДС, когато годишният им оборот е над 2 500 000 ЕUR. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Възможността за упражняване на приспадане на ДДС, както и за получаване на възстановяване на ДДС кредит от държава членка в рамките на механизма за обслужване на едно гише позволява на данъкоплатците и на данъчните администрации да извършват ефективна концентрация на едно място на няколко задължения във връзка с ДДС. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Комитетът отбелязва като положителен факта, че новият режим, включващ приспадане, ще бъде опростен, като се позволи на данъчно задълженото лице да плаща сумата на нетния размер на ДДС (15) във всяка държава членка по облагане. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | От друга страна, възможността за приспадане увеличава необходимостта от правна сигурност и пълнота на информацията, предоставяна на данъчните органи, и по този начин обосновава предложението на Комисията за допълване на справката-декларация за ДДС при обслужване на едно гише с допълнителна информация, включително: i) общия размер на ДДС, който е станал изискуем, върху доставките на стоки и услуги, за които данъчно задълженото лице е длъжно като получател да плати данъка, и върху вноса на стоки, когато държавата членка използва възможността по член 211, втора алинея; ii) ДДС, за който се извършва приспадане; iii) изменения, отнасящи се до предходни данъчни периоди, и iv) нетния размер на ДДС, който трябва да бъде заплатен или да бъде възстановен или кредитиран. |
| --- | --- |

4.5.6.

| 4.5.7. | Наличието на функциониращ механизъм за обслужване на едно гише е жизненоважна част от системата, основана на принципа на облагане в държавата на местоназначение. Без напълно развит механизъм за обслужване на едно гише, основан на проверки в държавата на установяване, мащабно опростяване и възможност за компенсиране на внесения ДДС по получени доставки от всички държави членки всяка система, основана на принципа на облагане в държавата по местоназначение, ще увеличи драстично административната тежест, особено за МСП. |
| --- | --- |

4.5.7.

| 4.5.8. | Първите оперативни резултати от механизма за съкратено обслужване на едно гише, който е в сила от 1 януари 2015 г. за далекосъобщителните услуги, услугите по разпространение на радио и телевизия и услугите, извършвани по електронен път, и който се очаква да бъде разширен по отношение на всички сделки между предприятия и потребители в електронната търговия (16), следва да се вземат под внимание в достатъчна степен, за да се постигне солиден и напълно функциониращ механизъм за обслужване на едно гише с разширен и значителен обхват на прилагане въз основа на постигнатите до момента конкретни резултати от подобен инструмент, прилаган в специфични сектори или отрасли. |
| --- | --- |

4.5.8.

| 4.5.9. | Накрая, ЕИСК препоръчва подходящи инвестиции в ИТ, хардуерни/софтуерни активи с цел правилно развитие на солиден и надежден механизъм за обслужване на едно гише, който да е в състояние да управлява ефективно значително количество чувствителна информация, като гарантира бързото и сигурно функциониране на системата в полза както на европейските дружества, така и на данъчните администрации. Тези инвестиции са от стратегическо значение, за да се избегнат неблагоприятни резултати по време на преходния период от старата към новата система, което ще доведе до значителни разходи за адаптиране, които следва да се сведат до възможния минимум чрез подходяща цифровизация. |
| --- | --- |

4.5.9.

Брюксел, 24 януари 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca Jahier

---

(1)  Вж. преходните становища на ЕИСК – „План за действие за ДДС“(ОВ C 389, 21.10.2016 г., стр. 43); „Пакет във връзка с реформата на ДДС (I)“(ОВ C 237, 6.07.2018 г., стр. 40); „Пакет във връзка с реформата на ДДС (II)“(ОВ C 283, 10.08.2018 г., стр. 35).

1

Пакет във връзка с реформата на ДДС (II)

(2)  COM(2016) 148 final.

2

(3)  COM(2018) 329 final.

3

(4)  Директива 2006/112/ЕО на Съвета от 28 ноември 2006 година относно общата система на данъка върху добавената стойност (ОВ L 347, 11.12.2006 г., стр. 1).

4

(5)  Вж. преходните становища на ЕИСК – „План за действие за ДДС“(ОВ C 389, 21.10.2016 г., стр. 43); „Пакет във връзка с реформата на ДДС (I)“(ОВ C 237, 6.07.2018 г., стр. 40); „Пакет във връзка с реформата на ДДС (II)“(ОВ C 283, 10.08.2018 г., стр. 35).

5

Пакет във връзка с реформата на ДДС (II)

(6)  Изменения на членове 2 – 4 от Директива 2006/112/ЕО.

6

(7)  COM(2018) 329 final, стр. 6.

7

(8)  Изменения на член 14 от Директива 2006/112/ЕО.

8

(9)  Предвидено в член 35а от Директива 2006/112/ЕО.

9

(10)  COM(2018) 329 final, стр. 7.

10

(11)  Ако трябва да плати ДДС, преди да е получил сумата от купувача, продавачът ще има отрицателен паричен поток, а оттам и разходи.

11

(12)  Изменения на членове 193 и 194а от Директива 2006/112/ЕО.

12

(13)  Изменения на членове 262 – 271 от Директива 2006/112/ЕО.

13

(14)  Изменения на членове 262 – 271 от Директива 2006/112/ЕО.

14

(15)  Дължим ДДС минус подлежащ на приспадане ДДС.

15

(16)  Механизъм, който дава възможност на предприятията, доставящи далекосъобщителни услуги, услуги по разпространение на радио и телевизия и услуги, извършвани по електронен път, на данъчно незадължени лица в държави членки, в които те нямат обект, да издължат ДДС чрез уеб портал в държавата членка, в която са регистрирани.

16

---

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

| 10.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 159/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 159/45

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1303/2013 за адаптиране на равнището на годишното предварително финансиране за периода 2021—2023 г.“

(COM(2018) 614 final — 2018/0322 (COD))

(2019/C 159/06)

Докладчик: Javier DOZ ORRIT

| Консултация | Европейски парламент, 13.9.2018 г.
  Европейски съвет, 17.9.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 177 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 20.12.2018 г. |
| Дата на приемането на пленарна сесия | 24.1.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 540 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 121/1/3 |

Консултация

Европейски парламент, 13.9.2018 г.

Европейски съвет, 17.9.2018 г.

Правно основание

член 177 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

20.12.2018 г.

Дата на приемането на пленарна сесия

24.1.2019 г.

Пленарна сесия No

540

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

121/1/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Предложението за регламент на Европейската комисия, предмет на настоящото становище (1), изменя действащия Регламент за общоприложимите разпоредби за европейските фондове (2) с цел намаляване на предварителното финансиране на помощите, предоставяни на държавите в рамките на МФР за 2014—2020 г., от 3 % на 1 % от размера на тези помощи, за периода между 2021 и 2023 г. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ако новият регламент за общоприложимите разпоредби (3) бъде приет в редакцията, предложена от Комисията, намаляването на процента на предварително финансиране през последния период на изпълнение на програмите, финансирани с европейски средства по МФР за периода 2014—2020 г., ще бъде придружено, в началото на изпълнението на МФР за периода 2021—2027 г., от още по-голямо намаление на въпросния процент – до 0,5 % между 2021 и 2026 г., и от премахването му през 2027 г. и следващите години. В същото време Комисията предлага за следващата МФР: намаляване на средствата за политиката на сближаване (-10 %) и на Европейския фонд за морско дело и рибарство (-13 %), увеличаване на процента на съфинансиране от страна на държавите членки и намаляване на периода за изпълнение на програмите (от N+3 до N+2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Предварителното финансиране е преди всичко помощ за ликвидността на държавите членки с цел започване на изпълнението на програмите, съфинансирани от европейски фондове, и избягване на прекомерни забавяния при тяхното осъществяване. Предварителното финансиране е полезен и необходим инструмент. Следва да се припомни, че за да се стартира програма, финансирана с европейски фондове, държавите трябва да изплатят предварително средствата на публичните институции и/или частните оператори, които отговарят пряко за нейното изпълнение. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Според ЕИСК изтъкнатите от Комисията причини за намаляване на процентите на предварително финансиране в последния етап от изпълнението на МФР за периода 2014—2020 г. не са достатъчно основателни. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК смята, че Комисията разполага с достатъчно инструменти, за да контролира правилното използване на европейските фондове, в т.ч. предварителното финансиране, от държавите членки и, във всеки случай, би подкрепил всяка реформа за подобряване на този капацитет. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК призовава Комисията да преразгледа предложението си за намаляване на процентите на предварителното финансиране и да запази предвидените в действащия Регламент за общоприложимите разпоредби на европейските фондове в рамките на МФР за периода 2014—2020 г. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК призовава също Комисията да преразгледа предварителното финансиране, предвидено в нейното предложение за Регламент за общоприложимите разпоредби за МФР за периода 2021—2027 г., в съответствие с изложеното в настоящото становище. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Контекст на предложението на Комисията

| 2.1. | В действащия Регламент (ЕС) No 1303/2013 за определяне на общоприложими разпоредби за европейските фондове се установяват правилата, които уреждат разпределянето на средствата по линия на фондовете в рамките на многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2014—2020 г. В член 134 от него се определят сумите на предварителното финансиране, които държавите членки могат да получат от ЕС, за да започнат изпълнението на одобрените програми, които ще бъдат финансирани по линия на тези фондове. В регламента се посочва, че процентът на предварителното финансиране ще се увеличава постепенно от 1 % през 2014 г. до 3 % от размера на помощта от фондовете и ЕФМДР за програмите между 2020 и 2023 г. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | С член 1 от предложението за регламент за изменение на Регламент (ЕС) No 1303/2013, което е предмет на настоящото становище, а именно единственият член с нормативно съдържание от двата члена на текста, се изменя член 134 от Регламент (ЕС) No 1303/2013 с цел намаляване на предварителното финансиране за периода 2021 – -2023 г. от 3 % на 1 %, като 3 % се запазват само през 2020 г. Това включва предварителното финансиране на програмите по линия на МФР за периода 2014 – -2020 г., чието изпълнение ще продължи до 2023 г. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Като основания за промяната на подхода относно предварителното финансиране, които се споменават в обяснителния меморандум на предложението за регламент, се посочва, че това се прави „с оглед на една по-голяма прозрачност, по-предсказуемо бюджетно планиране и по-стабилен и предвидим профил на плащанията“във връзка с връщането на средства от държавите–членки на ЕС, когато се уравняват финансовите потоци. Споменава се също така, че основата за изчисляване на предварителното финансиране от 2019 г. нататък вече включва „резерва за изпълнение“, който представлява 6 % от общия размер на програмираното подпомагане. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Предложението за регламент се отнася до предварителното финансиране на програмите, финансирани по линия на следните фондове: Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд +, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, както и Инструмента за финансово подпомагане за външните граници и визите. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | В член 84 от предложението за регламент за определяне на общоприложимите разпоредби за европейските фондове по линия на многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. (4), който се отнася до предварителното финансиране, се определя, че неговият размер като процент от общото подпомагане от фондовете, както е посочено в решението за одобряване на програмата, е 0,5 % и се предоставя само през първите шест години от периода, т.е. от 2021 до 2026 г. В предложението на Комисията не се предвижда предварително финансиране нито през 2027 г., нито през следващите години. Програмите Interreg ще се ръководят от специални правила, които предвиждат предварителното финансиране да бъде 1 % от общата сума на програмата. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Други промени по отношение на действащата уредба, включени в предложението за регламент за определяне на на общоприложимите разпоредби за периода 2021—2027 г., са намалението на процента на съфинансиране за сметка на бюджета на ЕС и намаляването на срока на изпълнение на програмите, като се предлага замяната на правилото N+3 с правилото N+2. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи и конкретни бележки и предложения

| 3.1. | Съгласно процедурите за изпълнение, приложими за помощите по програмите, финансирани по линия на фондовете, посочени в Регламент (ЕС) No 1303/2013, и останалите правила за отчетност и контрол върху средствата, предоставяни от ЕС на държавите членки, последните се задължават да предоставят авансово средствата на публичните институции, частните субекти или на сдружения между такива институции и субекти, носещи пряка отговорност за изпълнението на въпросните програми. В хода на изпълнението на програмите и когато държавите членки удостоверят надлежно това, ЕС им предоставя съответната част от съфинансирането по всяка една от одобрените програми, за която е поето задължение. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Предварителното финансиране е преди всичко помощ за ликвидността на държавите членки, която е много ценна за започване на изпълнението на програмите, съфинансирани от европейски фондове, и за избягване на прекомерни забавяния при тяхното осъществяване, произтичащи от евентуални проблеми на държавите членки с ликвидността. Тези проблеми с ликвидността бяха особено сериозни през най-тежките години на неотдавнашната икономическа и финансова криза, през които се прилагаше политика на крайно строги икономии, и продължават да са на дневен ред, по-специално за държавите членки, които трябва да намалят своите бюджетни дефицити. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Периодът на обмисляне, изготвяне, представяне, одобрение и започване на изпълнението на програмите е различен в зависимост от естеството им и капацитета на администрациите и частните субекти във всяка една от държавите членки. В много случаи той продължава над две години, поради което е обичайно изпълнението да се концентрира в последните години на всяка МФР и да завърши две или три години след нейното приключване. В Регламента за определяне на общоприложими разпоредби от 2013 г. изглежда това обстоятелство беше взето под внимание, като беше предвидено процентите на годишното предварително финансиране да се увеличат от 1 % през 2014 г. на 3 % в периода от 2020 до 2023 г., като между 2016 и 2019 г. размерът се повишава от 2 % до 2,875 %. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Сега Комисията възприема обратната логика. В предложението за изменение на регламента от 2013 г., което е предмет на настоящото становище, годишното предварително финансиране, което ще бъде в размер на 2,875 % от стойността на всяка програма през 2019 г., спада на 1 % за периода от 2021 до 2023 г. И в същата посока, но още по-радикално, в предложението за регламент за определяне на общоприложими разпоредби за МФР за периода 2021—2027 г. годишното предварително финансиране се определя в размер на 0,5 % за периода от 2021 до 2026 г. и се премахва през 2027 г. и следващите години, в които изпълнението на програмите, финансирани по линия на структурните и кохезионните фондове, ще продължи. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | По мнението на Комитета аргументите, приведени от Комисията в обяснителния меморандум към предложението за регламент, не оправдават промяната. Привеждат се аргументи за прозрачност и предсказуемост при бюджетното планиране и по-стабилен и предвидим профил на плащанията. Според ЕИСК няма причина да се счита, че тези много желани принципи са несъвместими с процедура за авансово плащане и уравняване на подпомагането, ако съществува достатъчен контрол, както следва да бъде. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Посочената в обяснителния меморандум сума, а именно финансов поток в размер на 6,6 млрд. евро (2017 г.) възстановени суми от държавите членки на ЕС, не може, поради своя обем, да бъде единствено резултат от прекомерно предварително финансиране, а е резултат и от неизпълнение или лошо изпълнение на програмите, или лошо планиране по отношение на удостоверяването на изразходваните средства. От друга страна, споменатият в обяснителния меморандум факт, че намаляването на процента на предварителното финансиране ще бъде компенсирано от процента за „резерв за изпълнение“, който също ще се прилага от 2019 г. нататък, е неточен. Този резерв е само 6 % от сумата на програмата, а новият процент на предварителното плащане, който се предлага, ще бъде само една трета от предвиденото. Освен това този „резерв за изпълнение“вече е осчетоводен в бюджетите на всяка държава членка и единственото, което може да се случи, е да изгубят изцяло или частично тези 6 %, ако критериите за изпълнение не бъдат изпълнени по задоволителен начин. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ако проблемът, чието решаване се цели с промяната на регламента, е свързан с управлението на ликвидността на бюджетните средства, предложението на Комисията ще прехвърли проблемите с осигуряването на ликвидност от ЕС към държавите членки. Въпросът е сложен, тъй като, предвид факта, че средствата на ЕС в настоящата МФР за периода 2014—2020 г., които се формират от вноски на държавите членки в зависимост от техния брутен вътрешен продукт (БВП), представляват 72 % от общите приходи на ЕС (5), когато говорим за ликвидност на ЕС, говорим и за ликвидност на държавите членки според нивото на тяхното благосъстояние. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Трябва да се има предвид също така, че в предложението за регламент за определяне на общоприложими разпоредби за МФР за периода 2021—2027 г. се предвижда увеличаване на процента на съфинансиране от държавите членки, а правилото, което урежда периода на изпълнение, се намалява с една година и от N+3 става N+2. Същевременно в предложението за многогодишни бюджети за периода 2021—2027 г. се предвижда намаляване на средствата, предназначени за политиките на сближаване с 10 % и на тези по линия на Европейския фонд за морско дело и рибарство – с 13 %. Това означава, че се предлага едновременно значително намаляване на средствата на фондовете, съкращаване на срока на изпълнение на програмите и увеличаване на задълженията за съфинансиране на държавите членки, като същевременно се намалява значително предварителното финансиране. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Следва да се припомни, че в становището си относно МФР за периода след 2021—2027 г. (6) Комитетът посочва, че „ЕИСК предлага – в съответствие с позицията на Европейския парламент, сумата на разходите и приходите да достигне 1,3 % от БНД“и че „финансирането на политиките на сближаване (сборът от ЕФРР, КФ и ЕСФ) следва да бъде запазено в МФР за периода 2021—2027 г. поне със същите ресурси по постоянни цени, както в настоящата финансова рамка“. Това е в сила и за ОСП и Европейския фонд за морско дело и рибарство. По отношение на приходите ЕИСК заявява в същото становище, че „би трябвало да се започне от предложенията на групата на високо равнище за собствените ресурси и Европейския парламент за широк набор от допълнителни източници на собствени ресурси и да се стигне до значителна промяна към разчитане на собствени ресурси в рамките на периода на новата МФР“. Следва да се отбележи съвпадението на позициите, по отношение на тези и много други аспекти, относно следващата МФР на ЕС, на ЕИСК, ЕП и Комитета на регионите. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Позициите, изразени по-горе, се повтарят и в секторните становища относно новата финансова рамка на ЕС, по-специално в становището относно „Регламент за общоприложимите разпоредби“ (7), в което успоредно със заявеното в становището относно многогодишната финансова рамка за периода след 2021—2027 г. (8), се добавя, че „ЕИСК изразява съжаление, че това предложение изменя настоящото правило за отмяна вместо на календарна година N+3 на календарна година N+2 и призовава Европейската комисия да [го] преразгледа възможността за увеличаване на процентите на съфинансиране [за сметка на държавите членки]“. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК смята, че Комисията разполага с достатъчно инструменти, за да контролира правилното използване на европейските фондове, в т.ч. предварителното финансиране, от държавите членки. В същото време счита, че посредством тясно сътрудничество между Комисията и държавите членки могат и трябва да се подобрят различни аспекти на планирането и управлението на програмите. Комитетът би подкрепил всякакви реформи за подобряване на този капацитет. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Предвид изложеното в предходните параграфи, ЕИСК изразява своето несъгласие с предложението за регламент за изменение на Регламент (ЕС) No 1303/2013 с цел съществено намаляване на равнището на годишното предварително финансиране за периода 2021—2023 г. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Комитетът призовава Комисията да преразгледа предложението си и да вземе предвид аргументите, изложени в настоящото становище, и позициите на държавите членки, по-специално на онези от тях, които изпълняват най-точно и ефикасно програмите, съфинансирани по линия на европейските фондове. В случай че не бъдат запазени процентите на предварително финансиране, предвидени в действащия регламент, намалението им да бъде значително по-малко от предвидените в предложението две трети (изчислени пропорционално). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК отправя също искане да бъде преразгледано и драстичното съкращаване на предварителното финансиране и неговото премахване за 2027 г. и следващите години, както се предвижда в предложението за регламент за определяне на общоприложими разпоредби за европейските фондове по МФР за периода 2021—2027 г. |
| --- | --- |

3.14.

Брюксел, 24 януари 2019 г.

Председател на

Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1303/2013 за адаптиране на равнището на годишното предварително финансиране за периода 2021—2023 г., COM(2018) 614 final – 2018/0322 (COD).

1

(2)  Регламент (ЕС) No 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета (OB L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

2

(3)  Предложение за Регламент на ЕП и на Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд+, Кохезионния фонд, Европейския фонд за морско дело и рибарство, както и финансови правила за тях и за фонд „Убежище и миграция“, фонд „Вътрешна сигурност“и инструмента за управление на границите и визите, COM(2018) 375 – 2018/0196 (COD) и неговите приложения.

3

(4)  COM(2018) 375 final – 2018/0196 (COD) и приложения.

4

(5)  В предложението на Комисията за МФР за периода 2021—2027 г. се увеличава предвиденият размер на „собствените ресурси“на ЕС, но вноските на държавите членки на база БВП ще продължат да бъдат близо 57 %.

5

(6)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 106.

6

(7)  OB C 62, 15.2.2019 г., стp. 83.

7

(8)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 106.

8

---

| 10.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 159/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 159/49

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната“

[COM(2018) 759 final]

(2019/C 159/07)

Докладчик: Javier DOZ ORRIT

| Сезиране | Европейска комисия, 24.1.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 20.12.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 24.1.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 540 |
| Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) | 162/2/2 |

Сезиране

Европейска комисия, 24.1.2019 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

20.12.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

24.1.2019 г.

Пленарна сесия No

540

Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“)

162/2/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Според ЕИСК изграждането на икономическа устойчивост — цел, която е в основата на препоръките на Европейската комисия относно икономическата политика на еврозоната, е от първостепенно значение за икономиките от еврозоната с оглед на значителните низходящи рискове за икономическия растеж, които биха могли да доведат до нова криза в не толкова далечно бъдеще. Комитетът обаче би желал да подчертае, че усилията за постигане на икономическа устойчивост следва да вървят ръка за ръка с повишаването на устойчивостта на пазара на труда, т.е. на капацитета на пазарите на труда да устояват на сътресения с ограничени социални разходи (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК оценява препоръката на Европейската комисия за диференцирани позиции по отношение на фискалната политика в отделните държави членки, но предупреждава, че в няколко държави членки с голям публичен дълг и отрицателна или нулева разлика между фактическия и потенциалния БВП създаването на фискални буфери в този момент може да има обратен ефект върху приобщаващия и устойчив растеж и устойчивостта на обслужването на дълга. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Комитетът отново заявява своята позиция, изразена в становището му относно „Икономическата политика на еврозоната през 2018 г.“ (2), за това, че е от решаващо значение да се преодолее дефицитът на публични и частни инвестиции в ЕС. Затова той призовава институциите на Съюза да приемат необходимите насоки и мерки за насърчаване на публичните инвестиции и улесняване на частните инвестиции. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК приветства предложенията за изместване на данъчната тежест от труда и укрепване на образователните системи и инвестициите в умения, както и ефективността на активните политики на пазара на труда, които подпомагат преминаването към висококачествени работни места. Следва да се потърси решение и на сегментирането на пазара на труда. Държавите членки трябва да осигурят достатъчно финансиране за социални инвестиции и системи за социална закрила. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Освен това ЕИСК напълно споделя загрижеността на Европейската комисия относно необходимостта да се предприемат действия срещу данъчните измами, отклонението от данъчно облагане и избягването на данъци с мерки срещу агресивното данъчно планиране с цел данъчните системи да станат по-ефикасни и по-справедливи и в контекста на повишаването на качеството на публичните финанси. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК отново изтъква значението на прилагането на Европейския стълб на социалните права като средство за повишаване на устойчивостта, насърчаване на сближаването във възходяща посока и в крайна сметка защита на проекта за европейска интеграция срещу центробежни тенденции. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК приветства препоръката на Европейската комисия за симетрично уравновесяване на дисбалансите по текущата сметка в еврозоната и в частност призива за по-висок растеж на заплатите в държавите членки с излишъци. ЕИСК счита, че средносрочният национален растеж на реалните заплати следва да бъде съизмерим с националния растеж на производителността, а не да изостава от него. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Според ЕИСК подобряването на бизнес средата и насърчаването на изграждането на единния пазар, без да се подкопават социалните и трудовите права, са важни начини за укрепване на икономическата устойчивост в еврозоната. Комитетът изразява пълно съгласие с Европейската комисия, че установяването на обща консолидирана корпоративна данъчна основа е стъпка в тази посока и трябва да продължи. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Друг приоритет на икономическата политика би трябвало да бъде улесняването на финансирането на предприятията. ЕИСК отново заявява, че съюзът на капиталовите пазари е от голямо значение за финансирането на икономическата дейност и изразява загрижеността си във връзка със забавянето и пречките пред развитието на банковия съюз, включително обема на необслужваните кредити в някои държави членки. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК призовава настоятелно държавите членки да демонстрират политическо лидерство и необходимата ангажираност, за да преодолеят разногласията относно бъдещите стъпки за задълбочаването на ИПС, най-вече завършването на банковия съюз, увеличаването на собствените ресурси и създаването, в рамките на бюджета на ЕС, на функция за макроикономическа стабилизация, които да дадат възможност за повишаване на икономическата устойчивост на еврозоната. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Контекст

| 2.1. | Въпреки че растежът на производството в еврозоната навлезе в шестата си година, сега се очаква забавяне, докато низходящите рискове видимо се увеличават, а следите от „Голямата рецесия“ – от по-ниския потенциален растеж до различията между държавите членки, както и високите равнища на безработица в някои области, не са изчезнали. Затова сближаването в посока на по-устойчиви икономически структури е основна цел, както и напредъкът в задълбочаването на ИПС. В този контекст основните препоръки на Европейската комисия за икономическите политики в еврозоната през 2019 г. са следните: |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Да задълбочат единния пазар, да подобрят бизнес средата и да се стремят към реформи на пазарите на продукти и услуги, които да засилят устойчивостта. Да намалят външния дълг и да провеждат реформи за повишаване на продуктивността в държавите членки от еврозоната с дефицити по текущата сметка, да укрепят условията за подпомагане на растежа на заплатите при пълно зачитане на ролята на социалните партньори и да предприемат мерки за насърчаване на инвестициите в държавите членки от еврозоната с големи излишъци по текущата сметка. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Да възстановят фискалния резерв в държавите от еврозоната с високи равнища на публичния дълг, да подпомогнат публичните и частните инвестиции и да подобрят качеството и състава на публичните финанси във всички държави. За разлика от предходните години Комисията не публикува препоръка за конкретна фискална позиция в еврозоната за 2019 г. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Да изместят данъчната тежест от труда и да укрепят образователните системи и инвестициите в умения, както и да повишат ефективността на активните политики на пазара на труда, които подпомагат преминаването от едно работно място на друго. Да се справят с разпокъсаността на пазара на труда и да гарантират подходящи системи за социална закрила в рамките на еврозоната. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Да приведат в действие механизма за подкрепа за Единния фонд за преструктуриране, да създадат европейска схема за застраховане на депозитите и да укрепят европейската регулаторна и надзорна рамка. Да насърчават системното намаляване на задлъжнялостта там, където са налице високи равнища на частния дълг. Бързо да намалят количеството на необслужваните кредити в еврозоната и да предотвратят натрупването им, включително чрез премахване на преференциалното данъчно третиране на дълга в данъчното облагане. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Да осъществят бърз напредък по завършването на Икономическия и паричен съюз с перспективата да бъде утвърдена международната роля на еврото, като бъдат взети под внимание предложенията на Комисията, включително тези, свързани с финансовия сектор, както и Програмата за подкрепа на реформите и Европейския механизъм за стабилизиране на инвестициите, предложени в многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК е обезпокоен от факта, че низходящите рискове за икономическите перспективи за еврозоната могат да се превърнат в друга социално-икономическа криза в не толкова далечно бъдеще, което би създало значителни предизвикателства за корекцията. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Настоящият растеж на производството вече достигна най-високата си стойност след като през 2017 г. възлизаше едва на 1,7 %. Потенциалният растеж все още остава под равнището през 2008 г., а публичните инвестиции са много далеч от възстановяването след големия спад (с над една четвърт от най-високите стойности) от началото на кризата. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Продължават да съществуват различия между държавите членки, особено по отношение на безработицата. Въпреки подобренията по отношение на водещите показатели общият брой отработени часове и обемът на заетостта остават под равнището от 2008 г., докато растежът на реалните заплати не беше голям и продължава да изостава от растежа на производителността, което навежда на предположението, че печалбите от скромния растеж продължават да бъдат неравномерно разпределяни. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | В еврозоната все още се регистрира значителен излишък по текущата сметка, предимно поради излишъци по текущата сметка в някои държави членки; това показва сравнително слабо търсене на вътрешния пазар и е една от причините международното напрежение да поражда търговски протекционизъм. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Въпреки неотдавнашните низходящи корекции на прогнозите за растеж, Европейската централна банка реши да прекрати своята програма за увеличаване на паричната маса, премахвайки важен стълб за подкрепа на политиката за растеж на еврозоната. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Докато все още се наблюдават уязвими области в резултат на кризата като високите равнища на публичния и частния дълг и необслужваните кредити, които тежат на счетоводните баланси на банките, все още е недостатъчен напредъкът в укрепването на институционалната структура на ИПС по начин, който да подобри устойчивостта на икономиката на еврозоната, без да оказва прекомерна тежест върху публичните финанси, пазара на труда и социалните политики за адаптиране в случай на сътресения. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Съществуват важни глобални низходящи рискове, от увеличаването на търговския протекционизъм до нестабилност на финансовите пазари. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.2. | Като се имат предвид последствията от предходната криза, следите от която (особено в социалната сфера и на пазара на труда) все още се наблюдават в няколко държави членки, ЕИСК счита, че укрепването на икономическата устойчивост на еврозоната посредством решителен и бърз напредък към завършването и задълбочаването на ИПС и на единния пазар, в съответствие с насоките на Европейската комисия, е от съществено значение за това да се предотврати превръщането на друга икономическа криза в криза на пазара на труда и социална криза. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В допълнение към тези рискове, технологичният напредък предлага възможности, но носи и заплахи. От една страна, и при условие че се вложат инвестиции в новите технологии, те могат да спомогнат за увеличаване на хронично слабия растеж на производителността в еврозоната. От друга страна, има вероятност те да облагодетелстват някои групи от обществото, по-специално онези, които притежават по-високи и по-добри умения в сравнение с други. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Въпреки че се очаква през 2018 г. средната разлика между фактическия и потенциалния БВП (3) в еврозоната да достигне скромна положителна стойност (0,3 % от потенциалния БВП), съществуват значителни разлики между отделните държави членки, което предполага, че цикличният подем не е еднакъв навсякъде. Размерът на положителната разлика между фактическия и потенциалния БВП в една държава е показател за степента, до която би могла да бъде затегната нейната фискална политика, без да има процикличен характер. Няколко държави членки (и най-вече две големи държави със значително отражение върху цялостните резултати на еврозоната) с високо съотношение държавен дълг/БВП имат незначителна или отрицателна разлика между фактическия и потенциалния БВП. Макар че държавите членки следва да направят всичко възможно за да гарантират високото качество на своите публични финанси, да се настоява те да използват фискални буфери посредством рестриктивни фискални политики вероятно ще доведе до трайно нисък растеж, без да спомогне за намаляването на техния държавен дълг като дял от БВП. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Освен това спазването на фискалните правила на ЕС от страна на националните фискални политики е разгледано единствено от гледна точка на добре документираните слабости на икономическото управление на ЕС и един от мотивите за реформи като създаването на Европейски фискален съвет, докато общата фискална позиция в еврозоната е пренебрегната. Липсата на препоръка за обща фискална позиция тази година буди съжаление, тъй като по този начин се пропуска възможност за съчетаване с по-конкретни препоръки за диференциране между държавите членки. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | В съответствие с предходните си становища Комитетът призовава държавите членки и Европейската комисия да укрепят публичните инвестиции като средство за насърчаване на растежа в дългосрочен план, но също така и за намаляване на сегашната несигурност и за насърчаване на плавен преход към по-устойчив и справедлив модел на растеж. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Комитетът си задава въпроса дали в страните с високо съотношение на държавен дълг/БВП наличието на по-ефикасни и по-ефективни обществени поръчки само по себе си (4) може да осигури достатъчно пространство за увеличаване на публичните разходи за инвестиции – включително инвестициите в образование, умения и активни политики на пазара на труда — до подходящото равнище за укрепването на дългосрочен приобщаващ растеж и постигането на целите на Парижкото споразумение за намаляване на въглеродните емисии и дали тези промени могат да бъдат извършени достатъчно навременно, като се има предвид неотложната необходимост от публични инвестиции. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Становището на ЕИСК относно „Икономическата политика на еврозоната през 2018 г.“ (5) подчерта голямото противоречие, създадено от положението на страните, които поддържаха прекомерни излишъци по текущата сметка и фискални излишъци с отрицателно нетно публично капиталообразуване. Комитетът изразява загриженост, че въпреки неколкократните препоръки на Комисията и на Съвета, в прогнозите от есента се предвижда, че тези страни ще продължат с много висок излишък по текущата сметка до 2020 г. (6). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Комитетът приветства акцента, поставен върху укрепването на образователните системи и инвестициите в умения, и намаляването на сегментирането на пазара на труда и отново призовава за структурни реформи, които да насърчават по-висок съвкупен растеж на производителността, като същевременно създават висококачествени работни места и гарантират справедливо разпределяне на приходите от повишаването на производителността. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Комитетът изразява съгласие с призива за по-висок растеж на заплатите в държавите членки с излишъци. Той отбелязва обаче, че сам по себе си растежът на производителността няма непременно да спомогне за увеличаването на реалните възнаграждения в държавите членки с отрицателни нетни международни инвестиционни позиции, тъй като в много страни се наблюдава разкъсване на връзката между растежа на производителността и повишаването на реалните възнаграждения. Следва да се предприемат и мерки за подпомагане на по-справедливото разпределяне на печалбите от повишаването на производителността. Основният инструмент за тази цел е колективното трудово договаряне, основаващо се на автономността на социалните партньори, при което за определянето на заплатите следва да се вземат предвид увеличаването на издръжката на живота и на реалната производителност, както и други аспекти, които подобряват качеството на заетостта. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | „Борбата с данъчните измами, [...] и избягването на данъци чрез предприемането на мерки срещу агресивното данъчно планиране са от съществено значение за това данъчните системи да станат по-ефикасни и по-справедливи. [Тези мерки] са от съществено значение за осигуряване на държавните приходи, възпрепятстване на нарушаването на конкуренцията между дружествата, запазване на социалното сближаване и борба с увеличаващите се неравенства.“ ЕИСК е напълно съгласен с твърдението в работния документ, придружаващ предложението за препоръка (7). Ето защо той призовава правилата, приети за борба с тези престъпления и злоупотреби на европейско равнище, да бъдат приведени незабавно в изпълнение и да се направи оценка на възможността за установяване на други по-ефективни мерки, включително инструменти за прекратяване на незаконните дейности на данъчните убежища. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Комитетът счита, че трябва да бъдат предприети по-решителни стъпки за улесняване на публичните разходи за инвестиции, например чрез изключване на разходите за публични инвестиции от изчисляването на дефицитите при прилагането на фискалните правила на ЕС (т.нар. „златно правило“), като се отчита надлежно устойчивостта на съществуващите равнища на задлъжнялост. |
| --- | --- |

4.2.

Брюксел, 24 януари 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Това определение на устойчивостта на пазара на труда е взето от доклада на ОИСР от 2012 г. относно „Какво прави устойчиви пазарите на труда в период на рецесия?“ в Перспективи за заетостта на ОИСР, OECD Publishing, Париж.

1

Какво прави устойчиви пазарите на труда в период на рецесия?

(2)  OB C 62, 15.2.2019 г., стp. 312.

2

(3)  Това е разликата между реалния и потенциалния БВП като дял от потенциалния БВП.

3

(4)  Вж. Европейска комисия (2018 г.), Анализ на икономиката на еврозоната, SWD(2018), 467 final, стр. 8.

4

(5)  ОВ C 62, 15.2.2019 г., стp. 312.

5

(6)  Статистическо приложение, Европейска икономическа прогноза – есен 2018 г., таблица 50, стр. 196.

6

(7)  Вж. Европейска комисия (2018 г.), Анализ на икономиката на еврозоната, SWD(2018), 467 final.

7

---

| 10.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 159/53 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 159/53

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно общите стандарти и процедури, приложими в държавите членки за връщане на незаконно пребиваващи граждани на трети страни. Принос на Европейската комисия за срещата на лидерите в Залцбург на 19 и 20 септември 2018 г.“

[COM(2018) 634 final – 2018/0329 COD]

(2019/C 159/08)

Докладчик: José Antonio MORENO DÍAZ

Съдокладчик: Vladimíra DRBALOVÁ

| Консултация | Европейска комисия 24/10/2018 |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 18.12.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.1.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 540 |
| Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) | 169/2/6 |

Консултация

Европейска комисия 24/10/2018

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

18.12.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

23.1.2019 г.

Пленарна сесия No

540

Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“)

169/2/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК разбира аргументите на Европейската комисия за представяне на предложение за преработване на директивата относно връщането (1), но заявява отново мнението си, че на първо място е изключително важно за ЕС да има обща политика и законодателство в областта на законната миграция, както и в областта на международната закрила и предоставянето на убежище (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК изразява загрижеността си относно различните критерии за управление на миграцията, прилагани в държавите — членки на ЕС, и особено по отношение на третирането на незаконните мигранти, което създава правна несигурност и води до неравностойно третиране. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че Комисията трябваше да започне обсъждания и консултации с правителствата и гражданското общество по тази тема при наличието на новите обстоятелства, както направи по-рано със зелената книга (3). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че Комисията трябваше да предостави данни или поне оценки относно степента на прилагане на Директива 2008/115/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4) относно връщането и степента на нейната приложимост, както и относно степента на мониторинг на ефективността на нейното прилагане, основните трудности, възникнали през годините, откакто тя е в сила, и доколко се спазва от страна на различните държави членки. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комисията следва да бъде малко по-самокритична или поне да направи анализ, за да обясни ниския процент на връщанията, извършени от държавите членки, и да определи ясно причините за това и/или отговорните лица; ако държавите членки нито прилагат директивата, нито спазват Препоръка (ЕС) 2017/432 на Комисията (5) за по-ефективен процес на връщане, тогава следва да се изготви оценка на въздействието. Това проучване следва да включва оценка на начина, по който държавите членки са подходили към създаването на оперативни програми за предоставяне на помощ и консултации при връщанията, и сравнение на разходната ефективност на доброволното и принудителното връщане. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК е наясно, че крайнодясната и националистическа реторика относно миграцията подхранва ксенофобията и нетолерантността. Той счита, че една цялостна и обща миграционна политика на ЕС би била най-добрият аргумент, с който да бъдат разсеяни страховете на европейските граждани. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | В съответствие с възгледите на ЕИСК, изложени в други становища (6), трябва да се възприеме различен подход към миграцията, който насърчава една лишена от драматизиране визия за миграцията като нормален социален и икономически фактор и дава възможност да се работи за информиране на обществото по този въпрос. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | От друга страна, ЕИСК може да подкрепи заключенията на Европейския съвет от юни 2018 г., в които се посочва, че за функционирането на политиката на ЕС е необходим цялостен подход към миграцията, съчетаващ по-ефективен контрол на външните граници на ЕС, засилена външна дейност и вътрешни аспекти, в съответствие с принципите и ценностите на ЕС, както и че тези усилия трябва да продължат, за да се предотвратят хуманитарни бедствия (7). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Представените на заседанието на Европейския съвет от 18 октомври (8) данни показват, че броят на незаконните преминавания на границите на ЕС е намалял с 95 %. В същото време в данните на МОМ от септември 2018 г. (9) се посочва, че към тази дата броят на пристигналите в ЕС по море е 83 067, а броят на загиналите – 1 987. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Според ЕИСК ефективната политика за връщанията е неразделна част от една цялостна политика на ЕС в областта на имиграцията и убежището; такава политика обаче липсва и Комисията следва да действа последователно и премерено, а не да приема фокусирана само върху аспектите на сигурността и регулирането визия за миграцията като наказателноправен въпрос. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК счита, че е необходимо да се направи сравнително проучване – въз основа на данни и посещения – на центровете за задържане в ЕС, на тяхното положение и на спазването на правата на човека вътре в тях. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК приветства усилията на Комисията да ускори решенията за връщане и да ги обвърже с решенията за отказ за предоставяне на убежище и решенията за прекратяване на законния престой, както и като цяло да направи по-бърза и по-ефективна процедурата за връщане. Независимо от това следва да се обмисли доколко реалистични са предложените срокове и да се направи оценка на пречките, които биха могли да осуетят това намерение. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | В същото време ЕИСК счита, че ефективната политика за връщанията е свързана с ефективното сътрудничество с трети държави и сключването и прилагането на споразумения за обратно приемане; Комитетът призовава Комисията да положи допълнителни усилия, а държавите членки да се възползват максимално от тези договорености. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК счита също, че трябва да се споменат най-добрите практики, прилагани в някои държави от ЕС, за да се предотврати изпадането на незаконно пребиваващите чужди граждани до положение на лица с дълготраен нередовен статут. Тези добри практики включват издаване на разрешения за пребиваване по изключителни съображения поради силни социални, трудови или семейни връзки (arraigo) в Испания или механизма Duldung в Германия. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Контекст и предложение на Комисията

| 2.1. | От 1999 г. насам ЕС се опитва да разработи цялостен подход към миграцията, който да обхваща хармонизирането на условията за обратно приемане, правото на законно пребиваване на граждани на трети страни и разработването на правни мерки и практическо сътрудничество за предотвратяване на незаконната миграция. Директива 2008/115/ЕО относно връщането имаше за цел да създаде ефективна политика за извеждане и репатриране въз основа на общи стандарти, но докладът за нейното изпълнение, публикуван през 2014 г., показа много бавен напредък в подобряването на действителния процент на връщанията от ЕС: 2014 г. – 36,3 %, 2015 г. – 36,8 %, 2016 г. – 45,8 %, 2017 г. – 36,6 %. До подобрение не доведе и Препоръка (ЕС) 2017/432, която съдържаше групи мерки, които държавите членки трябваше да предприемат, за да се възползват напълно от предлаганата от директивата гъвкавост. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Без да се променя приложното поле на директивата или засяга защитата на съществуващи понастоящем права на мигрантите, включително с оглед на висшите интереси на детето, семейния живот и здравословното състояние, и на принципа на забрана за връщане, преработената директива следва да направи процеса на връщане по-ефективен, като предложи:






  — | повече съгласуваност и полезни взаимодействия с процедурите за предоставяне на убежище; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

повече съгласуваност и полезни взаимодействия с процедурите за предоставяне на убежище;

| — | нова процедура на границата; |
| --- | --- |

—

нова процедура на границата;

| — | ясни процедури и правила за предотвратяване на злоупотреби; |
| --- | --- |

—

ясни процедури и правила за предотвратяване на злоупотреби;

| — | препоръки за насърчаване на ефективни доброволни връщания; |
| --- | --- |

—

препоръки за насърчаване на ефективни доброволни връщания;

| — | ясни правила за задържане. |
| --- | --- |

—

ясни правила за задържане.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК изразява загрижеността си относно различните критерии на държавите — членки на ЕС, за управление на миграцията и особено по отношение на третирането на незаконните мигранти, което създава правна несигурност и води до неравностойно третиране. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК отново отправя препоръките, формулирани в становището му по Съобщението на Комисията от 2002 г. относно политиката на Общността за връщане на незаконно пребиваващите, тъй като счита, че не са били – или не изцяло – взети предвид в различни законодателни и политически мерки, въведени на равнището на Съюза оттогава насам, по-специално по отношение на правата на незаконните мигранти, узаконяването, принудителното връщане, обжалването по съдебен ред, правото на запазване на целостта на семейството и необходимостта от истинска обща политика за законна миграция (10). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Разбира се, заявената цел за преработване на текста – да се повиши ефикасността на процедурите за връщане, да се ускори обработването и това да се свърже директно с решението за отказ на убежище и решението за прекратяване на законния престой – се приветства; държавите членки имат право да връщат незаконните мигранти, при условие че са въведени справедливи и ефикасни системи за предоставяне на убежище, при които напълно се зачита принципът на забрана за връщане. По отношение на заявените цели на предложените промени обаче ЕИСК е обезпокоен от това какъв ще е техният ефект. ЕИСК си задава въпроса относно ефикасността на тези промени и се опасява, че те могат да доведат единствено до втвърдяване на положението и по-строги наказания. Не следва да се отхвърля основният принцип, залегнал в Директива 2008/115/ЕО, съгласно който се дава приоритет на доброволните връщания, нито да се заменя с репресивни политики. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Предложението следва да се оценява и от гледна точка на жизнеспособността на неговите цели, особено ако трябва да остане съвместимо с правата на човека. Да се търси повсеместно извеждане на всички незаконно пребиваващи на територията на ЕС граждани на трети страни като единствено средство за възстановяване на законния им статут просто е невъзможно за изпълнение, като се има предвид опитът през последните години и като се отчете несъразмерната цена, която ще трябва да се плати за това от човешка, икономическа и друга гледна точка. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | През последните десет години липсваше ефективно прилагане, мониторинг и оценка на политиката в областта на връщането, която освен това все още не е реално включена в цялостна и обща миграционна политика на ЕС. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | В предложението Комисията следваше да обясни защо Директива 2008/115/ЕО не се прилага правилно от държавите членки, които освен това не спазват и Препоръка (ЕС) 2017/432, включваща насоки за прилагането на директивата и призив към държавите членки да предприемат необходимите стъпки за отстраняване на правните и практическите пречки, които затрудняват връщанията. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | В контекста на нарастваща социална несигурност следва да се положат също усилия за публикуване на реалните данни относно незаконната миграция в ЕС и за отговорното им тълкуване, така че да се избегне подклаждане на ксенофобска и расистка реторика, която обслужва крайнодесни възгледи. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Въз основа на развоя на събитията от 2008 г. насам, Комисията разглежда изменението на директивата като начин за постигане на легитимната цел да се възстанови законността и да се повиши ефективността на връщанията. Съществуват обаче и много други методи, които постигат същия ефект, но са по-ефективни и по-облекчени (например доброволно връщане, узаконяване на статута на индивидуална основа и др.). Според ЕИСК ефективната политика за връщане е неразделна част от една цялостна политика на ЕС в областта на имиграцията и убежището; липсата на такава политика обаче следва да подтикне Комисията към самокритичен, последователен и балансиран подход и към избягване на приемането на фокусирана само върху аспектите на сигурността и регулирането визия за миграцията като наказателноправен въпрос (11). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | В предходно становище на Комитета се посочва, че: „ЕИСК напомня на Комисията, че в редица свои становища е посочвал необходимостта от предприемане на действия във връзка с узаконяването“ (12). Европейското законодателство предвижда мерки за преустановяване на незаконния статут на лицата по разумен и конструктивен начин. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Примери за такива мерки могат да бъдат намерени в член 6 – Решение за връщане – и член 7 – Доброволно напускане – от Директива 2008/115/ЕО, които са много слабо проучени и прилагани от държавите членки, по-специално в случаите, когато е бил направен безуспешен опит за връщането на дадено лице. В тази връзка ЕИСК подкрепя и Препоръка (ЕС) 2017/432 за създаването на оперативни програми за подпомагане на доброволното връщане. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Освен това ЕИСК отбелязва, че правилата, които се прилагат за извеждане на граждани на Съюза и на членове на техните семейства на основания, свързани с обществения ред или обществената сигурност (13), не се прилагат за незаконни мигранти. Тук се има предвид възможността да се иска вдигане на забраната поради промяна в обстоятелствата в разумен период от време и задължението да не се прилага заповед за извеждане, без да се преценят обстоятелствата, когато са минали повече от две години от издаването на забраната. Не изглежда разумно подходът, възприет към европейските граждани – само при заплаха за обществения ред или обществената сигурност – да не може да бъде прилаган и в случаите на лица, чиято единствена вина е въпрос на документи, при условие че са настъпили съществени промени в тяхното положение. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Наложително е процедурата за връщане да включва механизми и ефективни гаранции – които не се ограничават до обикновената възможност за достъп или обжалване на решенията –за да се защитят правата и интересите на подлежащите на производства граждани на трети страни. Необходимо е да съществува ефективен механизъм за упражняване на тези права с подходяща правна помощ; за всяка процедура следва да има автоматично назначен специализиран адвокат, който е преминал през специално обучение, за да поеме защитата по делото. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Политиката на преследване на незаконно пребиваващите трябва да върви ръка за ръка с широкообхватна и строга забрана за определяне на лицата въз основа на тяхната етническа и/или религиозна принадлежност. Пренебрегването на тази забрана превръща Европа в пространство, където расовите малцинства биха могли неприемливо да бъдат изложени на подозрение и контрол от страна на властите Примерът с порицанието на Испания от Комитета на ООН по правата на човека през юли 2009 г. (14) за задържането на испанска гражданка по подозрение, че е незаконен имигрант само защото е чернокожа, е красноречив. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК счита, че е необходимо да се направи сравнително проучване – въз основа на данни и посещения – на центровете за задържане в ЕС, на условията в тях и на спазването на правата на човека. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК предлага също Комисията постоянно да проверява подхода на държавите членки към създаването на оперативни програми за предоставяне на по-добра помощ и консултации при връщанията, включително подкрепа за реинтеграция в третите страни на връщане – програми, които те трябваше да са започнали да създават още през 2017 г. Това проучване следва да включва сравнение на разходната ефективност на доброволното и принудителното връщане. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК би искал да спомене най-добрите практики, прилагани в някои държави от ЕС, за да се предотврати изпадането на незаконни мигранти до положение на лица с дълготраен нередовен статут. Тези най-добри практики включват механизмите arraigo и Duldung съответно в Испания и Германия, които позволяват някои чужди граждани, които са живели на техните територии незаконно, да получат – въз основа на извънредни обстоятелства – редовен статут, при условие че отговарят на определени изисквания; тази възможност се предоставя на индивидуална и избирателна основа. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Анализ на предложените промени

| 5.1. | Текстът на директивата е много ясен, като въвежда девет конкретни промени, върху които се поставя акцент в становището на ЕИСК. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Налице е необходимост от обективни критерии, които да се прилагат в целия ЕС, за определяне на наличието или липсата на опасност от укриване, включително неразрешени вторични движения. За да се избегнат различните или неефективни тълкувания, член 6 от предложението въвежда общ списък с обективни критерии за определяне на наличието на опасност от укриване като част от общата преценка за конкретните обстоятелства в конкретен случай. Списъкът с критериите е твърде широк и надхвърля и Препоръка (ЕС) 2017/432. В резултат на това директивата предвижда два вида процедури за връщане – едната – спешна и извънредна, без доброволно напускане и подлежаща на други задължения; другата – съдържаща гаранции и възможност за доброволно изпълнение – на практика повечето незаконни мигранти ще бъдат предмет на процедурата, която на теория следва да бъде извънредна. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | За прецизното определяне на „опасността от укриване“служат само ограничен брой от предложените в член 6 обективни критерии – произтичащи от и Препоръка (ЕС) 2017/432 и отговарящи в изменения текст на критериите в букви е), з) и к). Съдържанието на буква й) също може да се счита за подходящ критерий в съответствие с разпоредбите на член 7 относно задължението за оказване на съдействие.






  а) | В повечето случаи липсата на документи в момента на образуване на производството може да бъде коригирана при поискване, в противен случай може да се стигне до прилагане на буква е). |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

а)

В повечето случаи липсата на документи в момента на образуване на производството може да бъде коригирана при поискване, в противен случай може да се стигне до прилагане на буква е).

| б) | Тази цел прехвърля тежестта на доказване на мигранта, който ще трябва да докаже действително пребиваване, като по този начин се премахват основни правни гаранции. Големите трудности, свързани с настаняването – по-специално тези, които много общини създават за чужденците като цяло и за незаконно пребиваващите лица в частност – правят разпоредбите на тази буква несъразмерни. |
| --- | --- |

б)

Тази цел прехвърля тежестта на доказване на мигранта, който ще трябва да докаже действително пребиваване, като по този начин се премахват основни правни гаранции. Големите трудности, свързани с настаняването – по-специално тези, които много общини създават за чужденците като цяло и за незаконно пребиваващите лица в частност – правят разпоредбите на тази буква несъразмерни.

| в) | Ако искаме да избегнем възможността ВСИЧКИ незаконни имигранти да бъдат обвинени в опасност от укриване, което означава, че процедурите, съдържащи гаранции, ще бъдат напълно отхвърлени, опасността от укриване не може да бъде определена, като се използва този вид критерий. В действителност всеки, който е лишен от правото на труд, е лишен и от икономически средства и повечето от незаконните мигранти ще страдат поради тази причина от липса на финансови ресурси. |
| --- | --- |

в)

Ако искаме да избегнем възможността ВСИЧКИ незаконни имигранти да бъдат обвинени в опасност от укриване, което означава, че процедурите, съдържащи гаранции, ще бъдат напълно отхвърлени, опасността от укриване не може да бъде определена, като се използва този вид критерий. В действителност всеки, който е лишен от правото на труд, е лишен и от икономически средства и повечето от незаконните мигранти ще страдат поради тази причина от липса на финансови ресурси.

| г) | Предвид политиката на затворени граници, прилагана от държавите членки, много незаконни (и дори законни) мигранти ще са навлезли на територията на държавите членки по незаконен начин. |
| --- | --- |

г)

Предвид политиката на затворени граници, прилагана от държавите членки, много незаконни (и дори законни) мигранти ще са навлезли на територията на държавите членки по незаконен начин.

| д) | Ако незаконен мигрант се придвижва между държави членки, това по подразбиране е неразрешено, но не е непременно причина да е налице опасност от укриване. |
| --- | --- |

д)

Ако незаконен мигрант се придвижва между държави членки, това по подразбиране е неразрешено, но не е непременно причина да е налице опасност от укриване.

| ж) | По отношение на лицето съществува решение за връщане, издадено от друга държава членка. Ако самата директива предвижда пряко изпълнение на това решение от втората държава, няма никакъв смисъл тази възможност да се посочва. |
| --- | --- |

ж)

По отношение на лицето съществува решение за връщане, издадено от друга държава членка. Ако самата директива предвижда пряко изпълнение на това решение от втората държава, няма никакъв смисъл тази възможност да се посочва.

| и) | Неизпълнение на изискването за отиване в друга държава членка, където са законно пребиваващи. В такива случаи образуването на производство за извеждане без доброволно напускане в страната на произход е напълно непропорционално. Това, което е необходимо в такива случаи, е някакъв вид принудителна мярка за връщането на лицата обратно в другата държава членка, но не и извеждането им в страната на произход, още по-малко чрез спешна процедура. |
| --- | --- |

и)

Неизпълнение на изискването за отиване в друга държава членка, където са законно пребиваващи. В такива случаи образуването на производство за извеждане без доброволно напускане в страната на произход е напълно непропорционално. Това, което е необходимо в такива случаи, е някакъв вид принудителна мярка за връщането на лицата обратно в другата държава членка, но не и извеждането им в страната на произход, още по-малко чрез спешна процедура.

| 5.3. | Преди анализа на членове 7 и 8 и други членове от предложението следва да поясним следното: целият текст на тези промени показва ясна липса на разбиране на правното естество на решението за връщане, което, веднъж изяснено, ще бъде в подкрепа на широкообхватното предизвикателство, възникнало във връзка с параграф 3 и намерило отражение в новия член 8 от директивата. Решението за връщане е изпълнително решение, взето от дадена държава, което има пряко въздействие върху личните права и интереси на дадено човешко същество. Освен това обосновката обикновено е пряко или косвено свързана с изпълнението на задължения или с известно поведение, за което лицето е обвинено, и това лице заслужава подходящ процес за проверка на истинността на тези твърдения, които в тези случаи несъмнено могат да бъдат доказани по независим начин. От всичко това следва, че извеждането е санкция, наказание, принудителна мярка от административен – не наказателноправен – характер, но се подчинява на същите конституционни принципи и основни права, както наказателното право. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | По отношение на член 7 – задължение за оказване на съдействие: ЕИСК счита, че хипотезата на Комисията, че задължението на гражданите на трети страни да оказват съдействие на компетентните органи на държавите членки на всички етапи от процедурите за връщане, може да помогне за гладкото протичане и ефективността на тези процедури. Трябва обаче да се отбележи, че това пряко нарушава основното право да не се дават показания срещу самия себе си. Задълженията, посочени в този член, могат да бъдат сведени само до едно: лицето да оказва съдействие и да сътрудничи по време на процедура, която е насочена срещу него. Член 8 – Решение за връщане – понастоящем се изисква държавите членки да издават решение за връщане незабавно след приемането на решение за прекратяване на законния престой на гражданин на трета страна, включително решение, с което се отказва предоставянето на статут на бежанец или статут на лице, ползващо субсидиарна закрила. ЕИСК счита, че член 8 следва да бъде разширен и да включва възможността гражданите на трета страна да получат разумна възможност сами да спазят задължението за напускане на страната или да потърсят алтернативни начини за регламентиране на положението си. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Член 9 – Доброволно напускане: предвижда се, че трябва да бъде предоставен подходящ срок за доброволно напускане с продължителност тридесет дни, като се отменя първоначалната разпоредба, в която срокът е от седем до тридесет дни. Въпреки че често се критикуваш фактът, че срокът не може да надхвърля тридесет дни, наличието на минимален срок служеше като гаранция. Премахването на този минимален срок позволява на държавите членки изобщо да не дават срок за доброволно напускане. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Новата мярка, въведена в член 13, се отнася до възможността държавите членки да наложат забрана за влизане, без да приемат решение за връщане, на гражданин на трета страна, чийто незаконен престой в държавите членки е установен при (доброволно) напускане на територията на ЕС. ЕИСК приема тази мярка като санкция, наложена на лице, което точно в този момент спазва закона, т.е. напуска територията на ЕС и прекратява незаконния си престой. От друга страна, мярката може да бъде разглеждана като застраховка срещу повторно влизане във въпросната държава членка. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | В член 14„Управление на връщането“се изисква всяка държава членка да създава, управлява, поддържа и доразвива национална система за управление на връщането, която обработва цялата необходима информация за прилагането на настоящата директива. Трябва обаче да се гарантира техническа съвместимост с централната система на ЕС. Член 14 също така предвижда държавите членки да въведат оперативни програми за предоставяне на подкрепа на засегнатите лица. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | Недостатъците на Шенгенската информационна система (ШИС) показват, че са необходими мерки, за да се подобри координацията между държавите. Твърде съмнително е да са необходими специални правила, въведени с директива, за да бъдат решени управленски по своето естество въпроси от практически характер. |
| --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | Предложението държавите членки да въведат програми за предоставяне на логистична, финансова и друга материална помощ с цел подпомагане на доброволното връщане, които да включват програми за реинтеграция, е в резултат на и Препоръка (ЕС) 2017/432. Комисията следва да подкрепи, наблюдава и оценява тяхното създаване. |
| --- | --- |

5.7.2.

| 5.8. | Член 16 разглежда и акцентира изключително върху „единствения задължителен случай, в който настоящото предложение изисква признаване на автоматично суспензивно действие“, т.е. обосновава извеждането на лице, чиято молба за международна закрила е била отхвърлена. ЕИСК няма възражения, с изключение на това, че според него има и други случаи, в които суспендирането на извеждането също следва да бъде автоматично, така че да се укрепи обхватът на предпазните мерки или гаранциите. Неизчерпателният списък на тези случаи следва да включва:






  — | случаи, в които са засегнати пряко или косвено ненавършили пълнолетие лица; |
| --- | --- | --- |

5.8.

—

случаи, в които са засегнати пряко или косвено ненавършили пълнолетие лица;

| — | случаи, в които са засегнати пряко или косвено членове на семейство от ЕС и които следователно не попадат в обхвата на Директива 2004/38/ЕО; |
| --- | --- |

—

случаи, в които са засегнати пряко или косвено членове на семейство от ЕС и които следователно не попадат в обхвата на Директива 2004/38/ЕО;

| — | случаи, в които има очевиден риск за здравето или физическата неприкосновеност на засегнатото лице; |
| --- | --- |

—

случаи, в които има очевиден риск за здравето или физическата неприкосновеност на засегнатото лице;

| — | когато връщането ще се осъществи в считани за несигурни страни, в т.ч. такива, които не зачитат правата на човека. |
| --- | --- |

—

когато връщането ще се осъществи в считани за несигурни страни, в т.ч. такива, които не зачитат правата на човека.

| 5.9. | Що се отнася до задържането и определянето на период от най-малко три месеца като максимален срок за задържане, трябва да отбележим, че фактите показват, че за процедурата и за стъпките, необходими, за да може да се приложи извеждане в трета държава, е достатъчен период, по-малък от три месеца, и че чрез удължаване на този период не се постига почти нищо, независимо колко дълго е то, а още по-малко чрез подлагането на лице, което не е извършило никакво престъпление, на такава крайна мярка като лишаването му от свобода. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Отново призоваваме да бъдат намерени други решения, като например споменатите по-горе Duldung в Германия или arraigo в Испания, които отнемат много по-малко от три месеца, за да се установи дали дадено лице ще може да бъде изведено или не. Превантивното задържане е временна мярка, чиято цел е да улесни извършването на принудително връщане и да предотврати укриване. Трябва обаче да се изключи злоупотребата с него като прикрита форма на лишаване от свобода или наказание за незаконна имиграция. Такова лишаване от свобода е изрично забранено в съдебната практика на Съда на Европейския съюз (15). |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Поради тази причина в директивата следва да бъде заложено изискване тези центрове за задържане да не са сравними със затворите или по-лоши от тях. Следва да се предвиди вътрешното наблюдение в тези центрове никога да не се извършва от държавни сили за сигурност, а тяхната роля да бъде ограничена до периметъра на центровете, за вътрешното наблюдение да отговарят друг вид държавни органи, както и да има минимален стандарт за правата на задържаните, който във всяко отношение да е равен на правния статут на лишените от свобода във всяка държава членка или да е по-добър от него. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Изменението, въведено с член 22, параграф 7 е напълно излишно, тъй като този въпрос вече е уреден с различните процедури за предоставяне на убежище на държавите членки. При всички случаи е непропорционално лице, което може да бъде задържано до четири месеца с цел да бъде върнато поради това, че молбата му за убежище е била отхвърлена, незабавно след това да бъде подложено на нов, допълнителен шестмесечен период със същата цел да бъде репатрирано. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че ефикасността на политиката на ЕС в областта на връщането зависи и от съдействието от страна на държавите на произход. ЕС вече е постигнал известен напредък. При все това ЕИСК призовава Комисията да продължи усилията си в тази област и същевременно да апелира към държавите членки да се възползват от постигнатото и да използват в пълна степен тези договорености. |
| --- | --- |

5.13.

Брюксел, 23 януари 2019 г.

Председател на

Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 634 final.

1

(2)  ОВ C 85, 8.4.2003 г., стр. 51.

2

(3)  COM(2002) 175 final.

3

(4)  Директива 2008/115/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 година относно общите стандарти и процедури, приложими в държавите-членки за връщане на незаконно пребиваващи граждани на трети страни (OB L 348, 24.12.2008 г., стр. 98).

4

(5)  Препоръка (ЕС) 2017/432 на Комисията от 7 март 2017 година за по-ефективен процес на връщане при прилагането на Директива 2008/115/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 66, 11.3.2017 г., стр. 15).

5

(6)  Вж. Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Цената на „отказа от имиграция“и „отказа от интеграция“(ОВ С 110, 22.3.2017 г., стр. 1).

6

(7)  Заседание на Европейския съвет, Заключения от 28.6.2018 г.

7

(8)  Заседание на Европейския съвет, Заключения от 18.10.2018 г.

8

(9)  IOM – Migration: Flow Monitoring Europe (МОМ – Миграция: Мониторинг на потоците в Европа.

9

(10)  ОВ C 85, 8.4.2003 г., стр. 51.

10

(11)  Вж. доклада на Research Social Platform on Migration and Asylum, „Crackdown on NGOs assisting refugees and other migrants“(Научноизследователска социална платформа в областта на миграцията и убежището – „Мерки срещу НПО, подпомагащи бежанци и други мигранти“.

11

(12)  ОВ C 85, 8.4.2003 г., стр. 51.

12

(13)  Членове 32 и 33 от Директива 2004/38/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 година относно правото на граждани на Съюза и на членове на техните семейства да се движат и да пребивават свободно на територията на държавите–членки, за изменение на Регламент (ЕИО) No 1612/68 и отменяща Директиви 64/221/ЕИО, 68/360/ЕИО, 72/194/ЕИО, 73/148/ЕИО, 75/34/ЕИО, 75/35/ЕИО, 90/364/ЕИО, 90/365/ЕИО и 93/96/ЕИО (ОВ L 158, 30.4.2004 г., стр. 77).

13

(14)  FF. Съобщение No 1493/2006, Williams Lecraft v. Spain

14

(15)  Решения на Съда от 7 юни 2016 г.Affum, C-47/15, ECLI:EU:C:2016:408, и от 28 април 2011 г., El Dridi, C-61/11, ECLI:EU:C:2011:268.

15

Affum

El Dridi

---

| 10.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 159/60 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 159/60

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на мерки за опазване и контрол, приложими в регулаторната зона на Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан, и за отмяна на регламенти (ЕО) No 2115/2005 и (ЕО) No 1386/2007 на Съвета“

[COM(2018) 577 final — 2018/0304 (COD)]

(2019/C 159/09)

Главен докладчик: Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Консултация | Съвет, 3.9.2018 г. |
| --- | --- |
| | Европейски парламент, 10.9.2018 г. |
| Правно основание | член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане на пленарна сесия | 23.1.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 540 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 104/0/2 |

Консултация

Съвет, 3.9.2018 г.

Европейски парламент, 10.9.2018 г.

Правно основание

член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане на пленарна сесия

23.1.2019 г.

Пленарна сесия No

540

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

104/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК счита, че е необходимо мерките за опазване и контрол, приети от Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO), да бъдат транспонирани в законодателството на Съюза с цел постигане на еднаквото и ефективното им прилагане в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът обаче счита, че в представеното предложение не се предвижда гъвкав механизъм за транспониране на приетите в рамките на NAFO правила и не се разглежда необходимостта от ежегодното им актуализиране. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Комитетът се застъпва за въвеждането на по-гъвкав и опростен механизъм и поради това предлага регламент с един-единствен член, който да гласи, че по отношение на своята флота Европейският съюз задължително трябва да прилага приетите от NAFO правила. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подчертава риска от въвеждането на системата от делегирани актове, чрез която на Комисията се дават правомощия да създава закони, без този процес да подлежи на обичайните процедури. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Обобщение на предложението на Комисията

| 2.1. | Целта на предложението е транспониране в законодателството на ЕС на мерките, приети от NAFO между 2008 г. и 2017 г. – като 2017 г. е годината на влизане в сила на изменената Конвенция NAFO. Предвид факта, че мерките се изменят ежегодно, с предложението се осигурява транспониране на по-новите мерки и се създава механизъм за ускоряване и улесняване на тези, които трябва да се прилагат в бъдеще. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | По този начин се осигурява делегиране на правомощия към Комисията, за да може тя да регулира мерките, свързани с дейността на корабите, които развиват дейност в тази регулаторна зона, и които имат отношение например към възможностите за риболов (ограничения на квотите и/или риболовното усилие), забраната на риболовни дейности, прилова, специфичния риболов на скатове, северна скарида и черна писия, опазването на акулите, използваните риболовни уреди, защитата на уязвимите морски екосистеми и проверката и контрола на тази дейност. Описват се общо тридесет различни видове мерки. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | С предложението се отменят Регламент (ЕО) No 2115/2005 (1) и Регламент (ЕО) No 1386/2007 (2) на Съвета. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК счита, че е необходимо мерките за опазване и контрол, приети от NAFO, да бъдат транспонирани в законодателството на Съюза с цел постигане на еднаквото и ефективното им прилагане в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Въпреки това, и имайки предвид факта, че NAFO изменя ежегодно мерките си за опазване и контрол, Комитетът е на мнение, че с предложението не се създава гъвкав механизъм нито за транспониране на приетите в рамките на организацията правила, нито за ежегодното им актуализиране. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Комитетът счита, че по-гъвкаво решение, което да отчита периодичното актуализиране на правилата на NAFO, би било изготвянето на опростен регламент, в който, ясно аргументирайки необходимостта от периодично актуализиране поне на съответните правила в тридесетте предложени сфери, един-единствен член да отразява ангажимента на Европейския съюз задължително да прилага по отношение на своята флота правилата, които NAFO приема всяка година. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | В противен случай ЕИСК предупреждава за риска от постоянно несъответствие, което може да възникне между правилата, приемани в рамките на NAFO, и законодателството на ЕС, и за степента на правна несигурност, която това несъответствие може да породи. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Комитетът изразява загриженост относно верижното съкращаване на предвидените срокове за определени процедури, при което Комисията съкращава сроковете за изпращане на конкретни съобщения до държавите членки, а те, на свой ред, ще бъдат принудени да ги съкратят за операторите на риболовни кораби. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Комитетът счита, че единственото улеснение от въвеждането на системата от делегирани актове е това, че Комисията ще може да въвежда правила без нуждата от обичайните процедури. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Член 5, параграф 1, гласи, че държавите членки гарантират, че всички ограничения на улова и на риболовното усилие се прилагат по отношение на запасите, определени в действащите възможности за риболов. ЕИСК смята, че текстът би трябвало да посочва „(...) ограничения на улова и/или на риболовното усилие (...)“. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Член 28, посветен на докладването по електронен път на схемата за наблюдение, предлага неясна формулировка в параграф 3 и още по-голяма неяснота в параграф 1, тъй като не е ясно дали става дума за електронен наблюдател, без той изрично да бъде упоменат. Комитетът счита, че така може да възникне объркване при тълкуването на съдържанието на този член. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК смята, че в член 31, параграф 1, буква а) относно процедурите за надзор също не е ясно как без провеждането на проверка може да се направи оценка на обема или състава на улова в дадено хвърляне. |
| --- | --- |

4.3.

Брюксел, 23 януари 2019 г.

Председател

на Европейски икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Регламент (ЕО) No 2115/2005 на Съвета от 20 декември 2005 г. за установяване на план за възстановяването на черната писия в рамките на Организацията за риболов в северозападната част на Атлантическия океан (OB L 340, 23.12.2005 г., стр. 3).

1

(2)  Регламент (ЕО) No 1386/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за определяне на мерки за опазване и изпълнение, приложими в регулаторната зона на Организацията за риболов в северозападната част на Атлантическия океан (OB L 318, 5.12.2007 г., стр. 1).

2

---

Европейски икономически и социален комитет

| 10.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 159/63 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 159/63

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейски център за промишлени, технологични и изследователски експертни познания в областта на киберсигурността и Мрежа от национални координационни центрове“

[COM (2018) 630 final — 2018/0328 (COD)]

(2019/C 159/10)

Докладчик: Antonio LONGO

Съдокладчик: Alberto MAZZOLA

| Консултация | Европейски съвет, 5.10.2018 г.
  Европейски парламент, 1.10.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 173, параграф 3, член 188 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 9.1.2019 г. |
| Дата на приемането на пленарна сесия | 23.1.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 540 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 143/5/2 |

Консултация

Европейски съвет, 5.10.2018 г.

Европейски парламент, 1.10.2018 г.

Правно основание

член 173, параграф 3, член 188 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

9.1.2019 г.

Дата на приемането на пленарна сесия

23.1.2019 г.

Пленарна сесия No

540

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

143/5/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства инициативата на Комисията и счита, че тя е с функционално значение за развитието на промишлена стратегия за киберсигурността и със стратегическо за постигане на стабилна и широкообхватна цифрова самостоятелност. Тези фактори са абсолютно необходими за укрепването на европейските защитни механизми срещу продължаващата кибернетична война, която заплашва да подкопае политическите, икономическите и социалните системи. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът отбелязва, че неотменни елементи на всяка стратегия за киберсигурност са осведомеността и безопасното поведение на всички потребители. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК подкрепя общите цели на предложението и е наясно, че специфичните аспекти, свързани с функционирането ще бъдат анализирани впоследствие. Все пак, тъй като става въпрос за регламент, счита, че някои деликатни аспекти, свързани с управлението, финансирането и постигането на целите, би трябвало да бъдат определени предварително. Важно е бъдещата мрежа и Центърът да се основават във възможно най-голяма степен на киберспособностите и експертния опит на държавите членки и компетентностите да не са концентрирани в Центъра, който предстои да бъде създаден. Освен това трябва да се избягва припокриването на областите на дейност на бъдещата мрежа и на Центъра със съществуващите механизми и институции за сътрудничество. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подкрепя разширяването на сътрудничеството, така че да обхване промишления сектор, въз основата на стабилни ангажименти в научно отношение и по отношение на инвестициите, както и бъдещо включване на този сектор в Управителния съвет. В случай на тристранно сътрудничество между Европейската комисия, държавите членки и промишлеността, присъствието на предприятия от държави извън ЕС би трябвало да бъде ограничено до тези, които отдавна са установени на територията на Европа и участват пълноценно в европейската технологична и индустриална основа, при условие че към тях се прилагат подходящи механизми за проверка и контрол и се изисква да спазват принципа на реципрочност и задълженията за поверителност. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Кибернетичната сигурност трябва да бъде общ ангажимент за всички държави членки, които по тази причина трябва да участват в Управителния съвет при ред и условия, които предстои да бъдат определени. Относно финансовото участие от страна на държавите членки, би могло да се ползват средства на ЕС, предназначени за всяка от тях. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | В предложението би трябвало по-ясно да се посочи по какъв начин Центърът може да участва в координирането на финансирането на програмите „Цифрова Европа“и „Хоризонт Европа“и по-конкретно според какви ръководни насоки ще бъдат изготвени и възложени евентуални договори за обществени поръчки. Това е от ключово значение, за да се избегне дублиране или припокриване. Освен това, за да се увеличи финансовият пакет, се препоръчва разширяване на взаимодействието с други финансови инструменти на ЕС (напр. регионалните фондове, структурните фондове, МСЕ, Европейски фонд за отбрана, InvestEU и др.). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че е от съществено значение да се определят редът и условията за сътрудничество и отношенията между Европейския център и националните центрове. Важно е също така, националните центрове да бъдат финансирани от ЕС, поне що се отнася до административните разходи, като се улесни административната хармонизация и хармонизацията на уменията, с цел намаляване на съществуващите различия между европейските държави. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Комитетът отново подчертава значението на човешкия капитал и изразява желание Центърът за експертни познания да може да насърчава, в сътрудничество с университетите, изследователските центрове и центровете за висше образование, възможности за отлично образование и обучение, включително чрез специфични образователни курсове в университетите и средните училища. Също така е от съществено значение да се предвиди специфична подкрепа за стартиращите предприятия и МСП. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че е от съществено значение по-добре да се изяснят съответните отговорности и разграничения между мандата на Центъра и този на Европейската агенция за мрежова и информационна сигурност (ENISA), като ясно се определят условията за сътрудничество и взаимна подкрепа и се избягва припокриването и дублирането на усилията. Подобни проблеми възникват във връзка с другите органи, които се занимават с киберсигурност, като Европейската агенция по отбрана (EDA), Европол и CERT-EU; препоръчва се създаването на различни механизми за структуриран диалог между различните органи. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Настоящата рамка в областта на киберсигурността

| 2.1. | Киберсигурността е един от основните въпроси в дневния ред на ЕС, тъй като е неотменен фактор за защитата на институциите, предприятията, гражданите, както и необходим инструмент за запазване на демокрациите. Сред най-тревожните явления се нарежда експоненциалното нарастване на зловредните софтуери, разпространявани онлайн чрез автоматизирани системи. Броят на такива софтуери е нараснал от 130 хиляди през 2007 г. на 8 милиона през 2017 г. Освен това ЕС е нетен вносител на продукти и решения за киберсигурност, което създава проблем по отношение на икономическата конкурентоспособност и гражданската и военната сигурност. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Въпреки че ЕС разполага с важни умения и опит в областта на киберсигурността, промишлеността в сектора, университетите и изследователските центрове все още са разпокъсани, нехармонизирани и не разполагат с обща стратегия за развитие. Това се дължи на факта, че съответните сектори в областта на киберсигурността (напр. енергетика, космическо пространство, отбрана и транспорт) не са достатъчно добре подкрепени, тъй като не се използват синергиите между гражданската и военната киберсигурност. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | За да се изправи пред нарастващите предизвикателства, през 2013 г. Съюзът създаде стратегия за киберсигурността с цел насърчаване на надеждна, безопасна и отворена кибернетичната екосистема (1). По-късно, през 2016 г., бяха предприети първите специфични мерки за сигурността на мрежите и информационните системи (2). Този процес доведе до създаването на публично-частно партньорство (ПЧП) в областта на киберсигурността. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | През 2017 г. съобщението „Устойчивост, възпиране и отбрана: изграждане на силна киберсигурност за ЕС“ (3) постави акцента върху необходимостта да се гарантира запазването и развитието на основния технологичен капацитет в сферата на компютърната сигурност, с цел защита на цифровия единен пазар и, по-специално, защита на критичните информационни мрежи и системи и предоставяне на основни услуги в областта на киберсигурността. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Поради това Съюзът трябва да бъде в състояние да защити собствените си цифрови ресурси и процеси и да се конкурира на световния пазар в областта на киберсигурността, за да постигне солидна и цялостна цифрова автономия (4). |
| --- | --- |

2.5.

3.   Предложенията на Комисията

| 3.1. | Центърът за експертни познания (или „Центъра“) ще има за цел да улесни и координира работата на Мрежата от национални центрове и да служи за референция за Експертната общност в сферата на киберсигурността, като определя технологичния дневен ред в областта на киберсигурността и улеснява достъпа до придобитите умения. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | По-специално, Центърът би трябвало да прилага съответните части от програмите „Цифрова Европа“и „Хоризонт Европа“чрез заделяне на средства и като се грижи за обществените поръчки. Предвид сериозните инвестиции в киберсигурността, които са направени в други части на света, и необходимостта от координация и споделяне на ресурсите на сектора в Европа, се предлага центърът за експертни познания да бъде създаден под формата на европейско партньорство с двойно правно основание, така че да се улеснят съвместните инвестиции на Съюза, държавите членки и/или промишлеността. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В предложението се предвижда държавите членки да допринесат със сума, съизмерима с дейностите на центъра за експертни познания и мрежата. Предвиденият от ЕС финансов пакет е приблизително 2 милиарда евро, по линия на Програмата за цифрови технологии в Европа; сума от програма „Хоризонт“Европа, която трябва да се определи; общо финансово участие на държавите членки, поне равно на вноската на ЕС. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Основният орган за вземане на решения ще бъде управителният съвет, в който ще бъдат представени всички държави членки, а право на глас ще имат само онези, които допринасят финансово. Механизмът на гласуване ще се основава на принципа на двойното мнозинство, определен на 75 % от финансовото участие и 75 % от гласовете. Комисията ще държи 50 % от правата на глас. Центърът ще бъде подпомаган от консултативен промишлен съвет, който ще гарантира диалога с предприятията, потребителите и другите заинтересовани субекти. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Като действа в тясно сътрудничество с мрежата от националните координационни центрове и експертни общности в областта на киберсигурността, Центърът ще бъде основният изпълнителен орган на ЕС за финансовите ресурси за компютърната сигурност в рамките на предложените програми „Цифрова Европа“и „Хоризонт Европа“. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Националните координационни центрове ще се избират от държавите членки. Те трябва да разполагат с технологични експертни знания в областта на киберсигурността или да могат пряко да се възползват от тях, по-специално в области като например криптиране, сигурност на ИКТ, автоматично откриване на прониквания, сигурност на тези системи, на мрежите, на софтуера и на приложенията и човешките и социалните аспекти на сигурността и неприкосновеността на личния живот. Освен това те трябва да могат да си взаимодействат и да си сътрудничат ефективно с промишлеността и публичния сектор, включително с определените органи по смисъла на Директива 2016/1148. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Общи коментари

| 4.1. | ЕИСК приветства инициативата на Европейската комисия и счита, че тя е от стратегическо значение за развитието на киберсигурността в изпълнение на това, което е било решено на срещата на върха в Талин през септември 2017 г. В такъв случай държавните и правителствените ръководители призоваха ЕС да се превърне „в световен лидер в областта на киберсигурността до 2025 г. с цел да гарантира доверие, сигурност и защита на нашите граждани, потребители и онлайн предприятия, и да направи така че интернет да бъде безплатен и регулиран“. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК отново заявява, че е налице истинска кибернетична война, която заплашва да подкопае политическите, икономическите и социалните системи, като повреди компютърните системи на институциите, критичните инфраструктури (енергетика, транспорт, банки и финансови институции и др.) и предприятията, и освен това чрез фалшивите новини, повлияе на изборните и демократични процеси като цяло (5). Поради това са необходими дълбоко осъзнаване и силна и навременна реакция. По тези причини е необходимо да се създаде ясна и силно подкрепена промишлена стратегия за киберсигурността, като предпоставка за постигане на цифрова самостоятелност. ЕИСК счита, че в работната програма би трябвало да се отдели приоритетно внимание на сектори, посочени в Директива (ЕС) 2016/1148, която се прилага към доставчиците на основни услуги, независимо дали публични или частни, поради тяхното значение за обществото (6). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Комитетът отбелязва, че неотменни елементи на всяка стратегия за киберсигурност са осведомеността и безопасното поведение на всички потребители. Поради тази причина всяка инициатива трябва да бъде придружена от подходящи технологични информационни кампании и кампании за повишаване на осведомеността, за да се създаде „култура на цифрова безопасност“ (7). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК подкрепя общите цели на предложението и е наясно, че специфичните аспекти, свързани с функционирането, ще бъдат анализирани впоследствие. Все пак, тъй като става въпрос за регламент, счита, че някои деликатни аспекти, свързани с управлението, финансирането и постигането на целите, би трябвало да бъдат определени предварително. Важно е бъдещата мрежа и Центърът да се основават във възможно най-голяма степен на киберспособностите и експертния опит на държавите членки и компетентностите да не са концентрирани в Центъра, който предстои да бъде създаден. Освен това трябва да се избягва припокриването на областите на дейност на бъдещата мрежа и на Центъра със съществуващите механизми и институции за сътрудничество. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК припомня, че в становището си TEN/646 относно „Акт за киберсигурността“ (8) предложи да се установи тристранно сътрудничество между Европейската комисия, държавите членки и промишлеността, включително МСП, докато настоящата структура, чиято правна форма трябва да бъде задълбочено развита, по същество предвижда публично-публично партньорство между Европейската комисия и държавите членки. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК подкрепя разширяването на сътрудничеството, така че да обхване промишления сектор, въз основата на стабилни ангажименти в научно отношение и по отношение на инвестициите, както и бъдещо включване на този сектор в управителния съвет. Създаването на консултативен промишлен и научен съвет би могло да не гарантира непрекъснатия диалог с предприятията, потребителите и другите заинтересовани субекти. Освен това в новия контекст, очертан от Комисията, не е ясно каква роля ще играе Европейската организация за киберсигурност (ECSO), създадена през юни 2016 г. по инициатива на Комисията в качеството на противовес на Комисията, чиито капитал и мрежа от знания не би трябвало да се губят. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | В случай на тристранно сътрудничество е важно да се обръща внимание на случаите на предприятия от трети държави. По-специално, ЕИСК подчертава, че то би трябвало да се основава на строг механизъм за предотвратяване на наличието на предприятия от държави извън ЕС, които биха могли да попречат на безопасността и независимостта на Европейския съюз. Съответните клаузи, посочени в EDIDP (9), би трябвало да се прилагат и в този контекст. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | В същото време ЕИСК признава, че някои предприятия от държави извън ЕС, установени от дълго време на европейска територия и пълноценно участващи в европейската отбранителна технологична и индустриална основа, биха могли да бъдат много полезни за проектите на ЕС и би трябвало да имат достъп до тях при условие че държавите членки определят подходящи механизми за преглед и контрол над такива предприятия и че се спазват принципът на реципрочност и изискванията за поверителност. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.7. | Кибернетичната сигурност трябва да бъде общ ангажимент за всички държави членки, които по тази причина трябва да участват в управителния съвет при ред и условия, които предстои да бъдат определени. Важно е също така всички държави членки да допринасят финансово и адекватно за инициативата на Комисията. Относно финансовото участие от страна на държавите членки, би могло да се ползват средства на ЕС, предназначени за всяка от тях. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК е съгласен, че всяка държава членка е свободна да определи свой представител в управителния съвет на Европейския център за експертни познания. Комитетът препоръчва ясно да се определят профилите на националните представители, като се интегрират стратегически и технологични умения с умения в сферата на управлението, администрацията и бюджета. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | В предложението би трябвало по-ясно да се посочва по какъв начин Центърът може да помогне за координиране на финансирането на програмите „Цифрова Европа“и „Хоризонт Европа“, които понастоящем все още са обект на преговори, и най-вече според какви ръководни насоки ще бъдат изготвени и възложени евентуални договори за обществени поръчки. Това е от ключово значение, за да се избегне дублиране или припокриване. Освен това, за да се увеличи финансовият пакет, се препоръчва разширяване на взаимодействието с други финансови инструменти на ЕС (напр. регионалните фондове, структурните фондове, МСЕ, Европейски фонд за отбрана, InvestEU и др.). Комитетът изразява желание Мрежата от национални центрове да участва в управлението и координирането на фондовете. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК отбелязва, че Консултативният съвет би трябвало да се състои от 16 членове и че не са ясно посочени механизмите, чрез които ще се осъществяват връзки с предприятията, университетите, научните изследвания и потребителите. Комитетът смята, че е полезно и подходящо членовете на този съвет да се отличават с високи познания в тази сфера и балансирано да представляват различните участващи сектори. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | ЕИСК счита, че е важно да се определят редът и условията за сътрудничество и отношенията между Европейския център и националните центрове. Важно е също така, националните центрове да бъдат финансирани от ЕС, поне що се отнася до административните разходи, като се улесни административната хармонизация и хармонизацията на уменията, с цел намаляване на съществуващите различия между европейските държави. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | В съответствие със своите предходни становища (10), ЕИСК подчертава значението на отличното образование и обучение на човешките ресурси в областта на киберсигурността, включително чрез специални учебни, университетски и следдипломни програми. Важно е също така да се осигури достатъчна финансова подкрепа за МСП и стартиращите предприятия от сектора (11), което е от съществено значение за разработването на авангардни научни изследвания. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ЕИСК счита, че е от съществено значение по-добре да се изяснят съответните отговорности и разграничения между мандата на Центъра и този на ENISA, като ясно се определят условията за сътрудничество и взаимна подкрепа и се избягва припокриването и дублирането на усилията (12). В предложението за регламент се предвижда присъствието на представител на ENISA като постоянен наблюдател в Управителния съвет, но това присъствие не е гаранция за структуриран диалог между двата органа. Подобни проблеми възникват във връзка с другите органи, които се занимават с киберсигурност, като EDА, Европол и CERT-EU. Във връзка с това представлява интерес меморандумът за разбирателство, подписан през май 2018 г. между ENISA, EDA, Европол и CERT-EU. |
| --- | --- |

4.13.

Брюксел, 23 януари 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  JOIN(2013) 1 final.

1

(2)  Директива (ЕС) 2016/1148 на Европейския парламент и на Съвета от 6 юли 2016 година относно мерки за високо общо ниво на сигурност на мрежите и информационните системи в Съюза (OB L 194, 19.7.2016г., стр. 1).

2

(3)  JOIN(2017) 450 final.

3

(4)  ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 86.

4

(5)  REX/432 „Използване на медиите за оказване на влияние върху социалните и политическите процеси в ЕС и източните съседни страни“, Vareikytė, 2014 г.

5

(6)  ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 86.

6

(7)  ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 86.

7

(8)  ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 86.

8

(9)  COM(2017) 294.

9

(10)  ОВ С 451, 16.12.2014 г, стр. 64.

10

(11)  ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 86.

11

(12)  ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 86.

12

---

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

| 10.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 159/68 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 159/68

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за адаптиране на Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета относно енергийната ефективност [изменена с Директива (ЕС) 2018/2002] и Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета [относно управлението на Енергийния съюз] във връзка с оттеглянето на Обединеното кралство от Европейския съюз

[COM(2018)744 final - 2018/0385 (COD)]

(2019/C 159/11)

Главен докладчик: Séamus BOLAND

| Консултация | Европейски парламент, 15.11.2018 г.
  Съвет на Европейския съюз, 26.11.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 192, параграф 1, член 194, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Решение на Бюрото | 11.12.2018 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.1.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 540 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 106/0/0 |

Консултация

Европейски парламент, 15.11.2018 г.

Съвет на Европейския съюз, 26.11.2018 г.

Правно основание

Член 192, параграф 1, член 194, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Решение на Бюрото

11.12.2018 г.

Приемане на пленарна сесия

23.1.2019 г.

Пленарна сесия No

540

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

106/0/0

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението за изменение на законодателството на ЕС относно енергийната ефективност въз основа на това, че са необходими промени след излизането на Обединеното кралство от Съюза. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК признава, че промените са от техническо естество, и приветства факта, че те ще дадат възможност на новия ЕС, състоящ се от 27 членове, да продължи с плановете си за прилагане на Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (1) относно енергийната ефективност и Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета (2) относно управлението на Енергийния съюз. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК приветства това, че предложените изменения няма да засегнат допълнителната динамика на съответните директиви в енергийния сектор, както беше отбелязано в политическото споразумение през юни 2018 г. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК препоръчва на ЕС да насърчава Обединеното кралство, след излизането му от Съюза, да се придържа към споразумението относно заложените в директивата цели. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК препоръчва на Европейската комисия да се ангажира с въвеждането на всеобхватна и приложима за целия ЕС комуникационна стратегия, която да гарантира неотложното постигане на целите на Директивата относно енергийната ефективност и на Регламента относно управлението на Енергийния съюз, особено след излизането на Обединеното кралство от ЕС. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК настоятелно препоръчва на ЕС да използва всички възможности за приобщаване на гражданското общество в постигането на целите за енергийна ефективност, включително в процеса на изменението им, наложено от излизането на Обединеното кралство от ЕС. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК препоръчва на Комисията да положи необходимите усилия, за да гарантира, че няма да има нежелани последици по отношение на бюджета или човешките права в резултат на тези промени. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Контекст

| 2.1. | Директивата на ЕС относно енергийната ефективност и Регламентът относно управлението на Енергийния съюз са инструменти от съществено значение, гарантиращи, че ЕС изпълнява своите ангажименти за постигане на целите за енергийната ефективност до 2030 г., като по този начин изпълнява и задълженията си във връзка с околната среда, поети чрез различни международни споразумения. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Като част от подготовката за оттеглянето на Обединеното кралство от Европейския съюз, Европейската комисия предложи да се промени законодателството на ЕС относно енергийната ефективност и Регламентът относно управлението на Енергийния съюз. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Необходимостта от настоящото предложение произтича от това, че данните за енергопотреблението, посочени в преработената Директива относно енергийната ефективност и Регламента относно управлението на Енергийния съюз, се основават на Съюз от 28 държави членки и следователно трябва да бъдат променени, за да отразят състоянието на новия Съюз с 27 държави. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Предложението няма да засегне целите на ЕС в областта на енергийната ефективност, както се посочва в политическото споразумение от юни 2018 г., в което се подчертава ангажиментът за постигане на цел за енергийна ефективност от 32,5 % за 2030 г. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Общи бележки

| 3.1. | На 23 юни 2016 г. след референдум във връзка с членството си в ЕС Обединено кралство Великобритания и Северна Ирландия реши да напусне Европейския съюз. Решението включва и Гибралтар. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | На 29 март 2017 г. Обединеното кралство внесе нотификация за намерението си да се оттегли от Съюза. Това означава, че ако не бъде определена друга дата посредством ратифицирано споразумение, цялото първично и вторично законодателство на Съюза ще престане да се прилага в Обединеното кралство от 30 март 2019 г. („датата на оттегляне“). Тогава Обединеното кралство ще стане „трета държава“. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | С Директивата относно енергийната ефективност се определя цел за енергийна ефективност на Съюза от 32,5 % за 2030 г., а държавите членки се задължават да определят индикативни национални приноси в областта на енергийната ефективност. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Поради това от тях се очаква да вземат предвид прогнозите за енергопотреблението в Съюза. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Предложението се отнася и за Регламента относно управлението на Енергийния съюз, който също изисква от държавите членки да отчетат енергопотреблението до 2030 г. при определяне на вноската за постигане на целта за 2030 г. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Тъй като в Регламента относно управлението на Енергийния съюз се повтарят абсолютните стойности от Директивата относно енергийната ефективност, тези стойности трябва да бъдат надлежно изменени. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Прогнозите на ЕС показват, че първичното енергопотребление през 2030 г. не трябва да надвишава 1 273 милиона тона нефтен еквивалент (Mtoe) с крайно енергопотребление — не повече от 956 Mtoe. Съответните прогнози за ЕС-27 показват до 1 128 Mtoe потребление на енергия от първични източници и не повече от 846 Mtoe крайно енергопотребление през 2030 г. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Принципите на субсидиарност (член 5, параграф 3 от ДЕС) и пропорционалност (член 5, параграф 4 от ДЕС) са изцяло спазени, главно поради това, че предложението цели само технически промени, които не засягат вече влязлото в сила законодателство. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Всички заинтересовани страни приеха, че това са необходими технически промени, които ще позволят на новия ЕС-27 да преследва целите на съответните директиви. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Бележки на ЕИСК

| 4.1. | Ясно е, че настоящото предложение има за цел да постигне необходимите технически промени в законодателството на ЕС в областта на енергийната ефективност и управлението на Енергийния съюз, дължащи се на оттеглянето на Обединеното кралство от Европейския съюз. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Предвид неотдавнашните становища на ЕИСК относно управлението на Енергийния съюз (3) и преразглеждането на Директивата относно енергийната ефективност (4) (г-н Manoliu), е ясно и, че всички препоръки, съдържащи се в тях, остават напълно валидни и трябва да бъдат решително подкрепяни от ЕИСК. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Въпреки че безспорно предложението няма отражение върху по-широки въпроси като бюджета или правата на човека, трябва да се гарантира и контрол в тази област, за да няма непредвидими последици върху бюджета или правата на човека. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК приветства цялостното зачитане на принципите на субсидиарност и пропорционалност. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Предвид това, че с предложението се цели промяна на съществуващото законодателство в областта на енергийната ефективност и че сериозните ангажименти към определени цели се запазват, трябва да се отбележи, че постигането на резултатите ще зависи от това дали Обединеното кралство ще продължи да се придържа към същите цели, както останалите 27 държави членки. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | В това отношение ЕИСК препоръчва създаването на силна комуникационна стратегия, която да гарантира, че няма да има объркване сред заинтересованите страни, причинено от излизането на Обединеното кралство от ЕС, по отношение на поемането и изпълнението на договорените между държавите членки планове за постигане на определени цели за енергийна ефективност. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК посочва, че предложените промени са от технически характер и не налагат провеждането на обществена консултация. Въпреки това Комитетът настоятелно препоръчва да се използват всички възможности за приобщаване на гражданското общество в подкрепа на плановете за изпълнение на правителствата. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК отбелязва необходимостта от тези технически промени и е убеден, че те ще подобрят прилагането на директивата. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК приветства факта, че временното споразумение от юни 2018 г. за преразглеждане на Директивата относно енергийната ефективност няма да бъде засегнато от настоящото решение. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Освен необходимостта да се гарантира, че приемането на комуникационна стратегия ще разсее всякакво объркване относно по-нататъшното изпълнение на директивите, ЕИСК отбелязва със задоволство, че предложението няма да окаже съществено въздействие върху планове на държавите членки за постигане на поставените цели. |
| --- | --- |

4.10.

Брюксел, 23 януари 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 година относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

1

(2)  Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) No 663/2009 и (ЕО) No 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) No 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1).

2

(3)  ОВ C 246, 28.7.2017 г., стр. 34.

3

(4)  ОВ C 246, 28.7.2017 г., стр. 42.

4

---

| 10.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 159/71 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 159/71

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1305/2013 и Регламент (ЕС) No 1307/2013 по отношение на някои правила за директните плащания и подпомагането на развитието на селските райони за 2019 г. и 2020 г.“

[COM(2018) 817 final — 2018/0414(COD)]

(2019/C 159/12)

| Консултация | Европейски парламент, 13.12.2018 г.
  Съвет на Европейския съюз, 14.12.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функциониране на Европейския съюз. |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане на пленарна сесия | 23.1.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 540 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 175/1/5 |

Консултация

Европейски парламент, 13.12.2018 г.

Съвет на Европейския съюз, 14.12.2018 г.

Правно основание

член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функциониране на Европейския съюз.

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане на пленарна сесия

23.1.2019 г.

Пленарна сесия No

540

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

175/1/5

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 540-ата си пленарна сесия, проведена на 23 и 24 януари 2019 г. (заседание от 23 януари 2019 г.), Комитетът реши със 175 гласа „за“, 1 глас „против“ и 5 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 23 януари 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---