# Uradni list L 30/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 30 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6231. januar 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 30

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6231. januar 2019

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2019/125 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2019/126 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 | 58 |
| | * | Uredba (EU) 2019/127 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o ustanovitvi Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1365/75 | 74 |
| | * | Uredba (EU) 2019/128 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75 | 90 |
| | * | Uredba (EU) 2019/129 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 168/2013 glede uporabe stopnje Euro 5 pri homologaciji dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov | 106 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2019/130 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (
  1
  ) | 112 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2019/125 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje

1

*

Uredba (EU) 2019/126 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94

58

*

Uredba (EU) 2019/127 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o ustanovitvi Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1365/75

74

*

Uredba (EU) 2019/128 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75

90

*

Uredba (EU) 2019/129 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 168/2013 glede uporabe stopnje Euro 5 pri homologaciji dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov

106

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2019/130 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (
  1
  )

1

112

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 31.1.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 30/1

---

UREDBA (EU) 2019/125 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. januarja 2019

o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje

(kodificirano besedilo)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1236/2005 (2) je bila večkrat bistveno spremenjena (3). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1236/2005 (2) je bila večkrat bistveno spremenjena (3). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati.

| (2) | V skladu s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji je spoštovanje človekovih pravic ena od vrednot, skupna vsem državam članicam. Evropska skupnost je leta 1995 sklenila, da bo spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin bistven sestavni del njenih odnosov s tretjimi državami. Odločeno je bilo, da se v ta namen vstavi ustrezno klavzulo v vsak nov sporazum splošnega značaja, ki se s tretjimi državami sklene o trgovini, sodelovanju in pridružitvi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji je spoštovanje človekovih pravic ena od vrednot, skupna vsem državam članicam. Evropska skupnost je leta 1995 sklenila, da bo spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin bistven sestavni del njenih odnosov s tretjimi državami. Odločeno je bilo, da se v ta namen vstavi ustrezno klavzulo v vsak nov sporazum splošnega značaja, ki se s tretjimi državami sklene o trgovini, sodelovanju in pridružitvi.

| (3) | Člen 5 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, člen 7 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter člen 3 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin vsi določajo brezpogojno in popolno prepoved mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja. Druge določbe, zlasti Deklaracija Združenih narodov o varstvu vseh oseb pred mučenjem in drugimi krutimi, nečloveškimi ali poniževalnimi kaznimi ali ravnanjem (4) ter Konvencija Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984 države obvezujejo k preprečevanju mučenja. |
| --- | --- |

(3)

Člen 5 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, člen 7 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter člen 3 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin vsi določajo brezpogojno in popolno prepoved mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja. Druge določbe, zlasti Deklaracija Združenih narodov o varstvu vseh oseb pred mučenjem in drugimi krutimi, nečloveškimi ali poniževalnimi kaznimi ali ravnanjem (4) ter Konvencija Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984 države obvezujejo k preprečevanju mučenja.

| (4) | Člen 2(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) določa, da nihče ne sme biti obsojen na smrtno kazen ali usmrčen. Svet je 22. aprila 2013 odobril „EU Smernice v zvezi s smrtno kaznijo“ in sklenil, da si bo Unija prizadevala za splošno odpravo smrtne kazni. |
| --- | --- |

(4)

Člen 2(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) določa, da nihče ne sme biti obsojen na smrtno kazen ali usmrčen. Svet je 22. aprila 2013 odobril „EU Smernice v zvezi s smrtno kaznijo“ in sklenil, da si bo Unija prizadevala za splošno odpravo smrtne kazni.

| (5) | Člen 4 Listine določa, da nihče ne sme biti izpostavljen mučenju ali nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju. Svet je 20. marca 2012 odobril „Smernice za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja (posodobitev smernic)“. V skladu s temi smernicami bi bilo treba tretje države pozivati k preprečevanju uporabe in izdelave opreme, ki je narejena za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, in trgovine z njo, ter k preprečevanju zlorabe katere koli druge opreme v te namene. Poleg tega bi morala prepoved krutega, nečloveškega ali poniževalnega kaznovanja postaviti jasne meje glede uporabe smrtne kazni. Zaradi tega smrtna kazen v nobenih okoliščinah ne sme predstavljati zakonite kazni. |
| --- | --- |

(5)

Člen 4 Listine določa, da nihče ne sme biti izpostavljen mučenju ali nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju. Svet je 20. marca 2012 odobril „Smernice za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja (posodobitev smernic)“. V skladu s temi smernicami bi bilo treba tretje države pozivati k preprečevanju uporabe in izdelave opreme, ki je narejena za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, in trgovine z njo, ter k preprečevanju zlorabe katere koli druge opreme v te namene. Poleg tega bi morala prepoved krutega, nečloveškega ali poniževalnega kaznovanja postaviti jasne meje glede uporabe smrtne kazni. Zaradi tega smrtna kazen v nobenih okoliščinah ne sme predstavljati zakonite kazni.

| (6) | Zato je primerno, da se na ravni Unije določijo pravila trgovanja s tretjimi državami z blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, ter z blagom, ki bi se lahko uporabilo za mučenje in drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. Ta pravila pomagajo spodbujati spoštovanje človeškega življenja in temeljnih človekovih pravic in služijo zaščiti javne morale. Taka pravila bi morala zagotoviti, da gospodarski subjekti Unije nimajo nobenih koristi od trgovine, ki bodisi pospešuje ali kako drugače omogoča izvajanje politik v zvezi s smrtno kaznijo ali mučenjem in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim ravnanjem ali kaznovanjem, ki niso v skladu z veljavnimi smernicami EU, Listino ter mednarodnimi konvencijami in pogodbami. |
| --- | --- |

(6)

Zato je primerno, da se na ravni Unije določijo pravila trgovanja s tretjimi državami z blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, ter z blagom, ki bi se lahko uporabilo za mučenje in drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. Ta pravila pomagajo spodbujati spoštovanje človeškega življenja in temeljnih človekovih pravic in služijo zaščiti javne morale. Taka pravila bi morala zagotoviti, da gospodarski subjekti Unije nimajo nobenih koristi od trgovine, ki bodisi pospešuje ali kako drugače omogoča izvajanje politik v zvezi s smrtno kaznijo ali mučenjem in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim ravnanjem ali kaznovanjem, ki niso v skladu z veljavnimi smernicami EU, Listino ter mednarodnimi konvencijami in pogodbami.

| (7) | V tej uredbi se šteje primerno uporabiti opredelitev mučenja, ki je določena v Konvenciji Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984 ter v Resoluciji 3452 (XXX) Generalne skupščine Združenih narodov. Pri razlagi te opredelitve bi bilo treba upoštevati sodno prakso glede razlage ustreznih izrazov iz Evropske konvencije o človekovih pravicah in iz ustreznih besedil, ki jih sprejmejo Unija ali njene države članice. Opredelitev pojma „drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje“, ki je ni v navedeni konvenciji, bi morala biti v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice. Prav tako bi bilo primerno, da se pojasni pomen izraza „zakonita kazen“ v opredelitvah pojmov „mučenje“ in „drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje“ ob upoštevanju politike Unije glede smrtne kazni. |
| --- | --- |

(7)

V tej uredbi se šteje primerno uporabiti opredelitev mučenja, ki je določena v Konvenciji Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984 ter v Resoluciji 3452 (XXX) Generalne skupščine Združenih narodov. Pri razlagi te opredelitve bi bilo treba upoštevati sodno prakso glede razlage ustreznih izrazov iz Evropske konvencije o človekovih pravicah in iz ustreznih besedil, ki jih sprejmejo Unija ali njene države članice. Opredelitev pojma „drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje“, ki je ni v navedeni konvenciji, bi morala biti v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice. Prav tako bi bilo primerno, da se pojasni pomen izraza „zakonita kazen“ v opredelitvah pojmov „mučenje“ in „drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje“ ob upoštevanju politike Unije glede smrtne kazni.

| (8) | Šteje se, da je potrebno prepovedati izvoz in uvoz blaga, ki je praktično uporabno zgolj za izvršitev smrtne kazni ali za mučenje in drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, ter prepovedati zagotavljanje tehnične pomoči v z zvezi s takšnim blagom. |
| --- | --- |

(8)

Šteje se, da je potrebno prepovedati izvoz in uvoz blaga, ki je praktično uporabno zgolj za izvršitev smrtne kazni ali za mučenje in drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, ter prepovedati zagotavljanje tehnične pomoči v z zvezi s takšnim blagom.

| (9) | Kadar se tako blago nahaja v tretjih državah, je posrednikom v Uniji treba prepovedati opravljanje posredniških storitev v povezavi s takšnim blagom. |
| --- | --- |

(9)

Kadar se tako blago nahaja v tretjih državah, je posrednikom v Uniji treba prepovedati opravljanje posredniških storitev v povezavi s takšnim blagom.

| (10) | Da bi prispevali k odpravi smrtne kazni v tretjih državah in k preprečevanju mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja, se šteje, da je potrebno prepovedati zagotavljanje tehnične pomoči tretjim državam, povezane z blagom, ki je praktično uporabno zgolj za izvršitev smrtne kazni ali za mučenje in drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. |
| --- | --- |

(10)

Da bi prispevali k odpravi smrtne kazni v tretjih državah in k preprečevanju mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja, se šteje, da je potrebno prepovedati zagotavljanje tehnične pomoči tretjim državam, povezane z blagom, ki je praktično uporabno zgolj za izvršitev smrtne kazni ali za mučenje in drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje.

| (11) | Primerno je tudi, da se posrednikom in izvajalcem tehnične pomoči prepove zagotavljanje usposabljanja za uporabo tega blaga tretjim državam, pa tudi, da se prepove promocija takega blaga na trgovskih sejmih ali razstavah v Uniji ter prodaja ali zakup oglasnega prostora v tiskanih medijih ali na internetu ter televizijskega ali radijskega oglaševalskega časa za takšno blago. |
| --- | --- |

(11)

Primerno je tudi, da se posrednikom in izvajalcem tehnične pomoči prepove zagotavljanje usposabljanja za uporabo tega blaga tretjim državam, pa tudi, da se prepove promocija takega blaga na trgovskih sejmih ali razstavah v Uniji ter prodaja ali zakup oglasnega prostora v tiskanih medijih ali na internetu ter televizijskega ali radijskega oglaševalskega časa za takšno blago.

| (12) | Da bi se gospodarskim subjektom preprečilo ustvarjanje dobička s prevozom blaga, ki prečka carinsko območje Unije na poti v tretjo državo in je namenjeno uporabi za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, je treba znotraj Unije prepovedati prevoz takšnega blaga, če je navedeno na seznamu v Prilogi II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se gospodarskim subjektom preprečilo ustvarjanje dobička s prevozom blaga, ki prečka carinsko območje Unije na poti v tretjo državo in je namenjeno uporabi za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, je treba znotraj Unije prepovedati prevoz takšnega blaga, če je navedeno na seznamu v Prilogi II k tej uredbi.

| (13) | Države članice bi morale imeti možnost, da uporabijo ukrepe za omejevanje opravljanja nekaterih storitev, povezanih z blagom, ki je praktično uporabno zgolj za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, v skladu z veljavnimi pravili Unije. |
| --- | --- |

(13)

Države članice bi morale imeti možnost, da uporabijo ukrepe za omejevanje opravljanja nekaterih storitev, povezanih z blagom, ki je praktično uporabno zgolj za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, v skladu z veljavnimi pravili Unije.

| (14) | Ta uredba določa sistem izvoznih dovoljenj za preprečevanje uporabe določenega blaga za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. |
| --- | --- |

(14)

Ta uredba določa sistem izvoznih dovoljenj za preprečevanje uporabe določenega blaga za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje.

| (15) | Vpeljati je torej treba nadzor nad izvozom določenega blaga, ki se ne uporablja zgolj za mučenje in drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, temveč tudi za zakonite namene. Ta nadzor bi moral veljati za blago, ki se v osnovi uporablja za kazenski pregon in, razen če bi bil takšen nadzor nesorazmeren, za vsakršno drugo opremo ali proizvode, ki se glede na svojo obliko in tehnične lastnosti lahko zlorabijo za mučenje in drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. |
| --- | --- |

(15)

Vpeljati je torej treba nadzor nad izvozom določenega blaga, ki se ne uporablja zgolj za mučenje in drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, temveč tudi za zakonite namene. Ta nadzor bi moral veljati za blago, ki se v osnovi uporablja za kazenski pregon in, razen če bi bil takšen nadzor nesorazmeren, za vsakršno drugo opremo ali proizvode, ki se glede na svojo obliko in tehnične lastnosti lahko zlorabijo za mučenje in drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje.

| (16) | V zvezi z opremo za kazenski pregon je treba navesti, da člen 3 Kodeksa ravnanja za uslužbence organov kazenskega pregona (5) določa, da lahko uslužbenci organov kazenskega pregona uporabijo silo le, kadar je to nujno potrebno in v obsegu, ki ga zahteva opravljanje njihovih dolžnosti. Temeljna načela o uporabi sile in strelnega orožja s strani uslužbencev organov kazenskega pregona, sprejeta leta 1990 na Osmem kongresu Združenih narodov o preprečevanju kriminala in ravnanju s storilci kaznivih dejanj, določajo, da bi morali uslužbenci organov kazenskega pregona pri opravljanju svojih dolžnosti v največji možni meri uporabljati nenasilna sredstva, preden se zatečejo k uporabi sile in strelnega orožja. |
| --- | --- |

(16)

V zvezi z opremo za kazenski pregon je treba navesti, da člen 3 Kodeksa ravnanja za uslužbence organov kazenskega pregona (5) določa, da lahko uslužbenci organov kazenskega pregona uporabijo silo le, kadar je to nujno potrebno in v obsegu, ki ga zahteva opravljanje njihovih dolžnosti. Temeljna načela o uporabi sile in strelnega orožja s strani uslužbencev organov kazenskega pregona, sprejeta leta 1990 na Osmem kongresu Združenih narodov o preprečevanju kriminala in ravnanju s storilci kaznivih dejanj, določajo, da bi morali uslužbenci organov kazenskega pregona pri opravljanju svojih dolžnosti v največji možni meri uporabljati nenasilna sredstva, preden se zatečejo k uporabi sile in strelnega orožja.

| (17) | V tem pogledu temeljna načela spodbujajo razvoj nesmrtonosnega orožja za onesposobitev za uporabo v primernih okoliščinah, pri tem pa opozarjajo, da je treba uporabo takšnega orožja pozorno nadzorovati. Določena oprema, ki jo policija običajno uporablja za samoobrambo in ob izgredih, je bila zato spremenjena in prirejena na takšen način, da se lahko uporablja za onesposobitev z uporabo električnih šokov in kemičnih snovi. Obstajajo znaki, ki kažejo na to, da naj bi se takšno orožje v več državah zlorabljalo za mučenje in drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. |
| --- | --- |

(17)

V tem pogledu temeljna načela spodbujajo razvoj nesmrtonosnega orožja za onesposobitev za uporabo v primernih okoliščinah, pri tem pa opozarjajo, da je treba uporabo takšnega orožja pozorno nadzorovati. Določena oprema, ki jo policija običajno uporablja za samoobrambo in ob izgredih, je bila zato spremenjena in prirejena na takšen način, da se lahko uporablja za onesposobitev z uporabo električnih šokov in kemičnih snovi. Obstajajo znaki, ki kažejo na to, da naj bi se takšno orožje v več državah zlorabljalo za mučenje in drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje.

| (18) | Temeljna načela poudarjajo, da bi morali biti uslužbenci organov kazenskega pregona opremljeni z opremo za samoobrambo. Zato se ta uredba ne uporablja za trgovanje s tradicionalno opremo za samoobrambo, kot so npr. ščiti. |
| --- | --- |

(18)

Temeljna načela poudarjajo, da bi morali biti uslužbenci organov kazenskega pregona opremljeni z opremo za samoobrambo. Zato se ta uredba ne uporablja za trgovanje s tradicionalno opremo za samoobrambo, kot so npr. ščiti.

| (19) | Ta uredba se uporablja za trgovanje s posebnimi kemičnimi snovmi za onesposobitev oseb. |
| --- | --- |

(19)

Ta uredba se uporablja za trgovanje s posebnimi kemičnimi snovmi za onesposobitev oseb.

| (20) | Kar zadeva okove za noge, verige za vklenitev več oseb, spone in lisice, je treba opozoriti, da člen 33 Standardnih minimalnih pravil Združenih narodov o ravnanju z zaporniki (6) določa, da se sredstva prisile ne smejo nikoli uporabljati za kaznovanje. Nadalje se verige in železni okovi ne smejo uporabljati kot prisilna sredstva. Opozoriti je treba tudi na to, da Standardna minimalna pravila Združenih narodov o ravnanju z zaporniki določajo, da se druga sredstva prisile smejo uporabiti zgolj kot previdnostni ukrep za preprečitev pobega med prevozom, iz zdravstvenih razlogov, če tako odredi uradni zdravnik, ali, kadar drugi načini nadzora niso uspešni, za preprečitev, da bi zapornik ranil sebe ali druge ali poškodoval lastnino. |
| --- | --- |

(20)

Kar zadeva okove za noge, verige za vklenitev več oseb, spone in lisice, je treba opozoriti, da člen 33 Standardnih minimalnih pravil Združenih narodov o ravnanju z zaporniki (6) določa, da se sredstva prisile ne smejo nikoli uporabljati za kaznovanje. Nadalje se verige in železni okovi ne smejo uporabljati kot prisilna sredstva. Opozoriti je treba tudi na to, da Standardna minimalna pravila Združenih narodov o ravnanju z zaporniki določajo, da se druga sredstva prisile smejo uporabiti zgolj kot previdnostni ukrep za preprečitev pobega med prevozom, iz zdravstvenih razlogov, če tako odredi uradni zdravnik, ali, kadar drugi načini nadzora niso uspešni, za preprečitev, da bi zapornik ranil sebe ali druge ali poškodoval lastnino.

| (21) | Za zaščito osebja in drugih oseb pred pljuvanjem morajo zaporniki včasih nositi posebno masko proti pljuvanju. Ker taka maska pokriva usta, pogosto pa tudi nos, pri njeni uporabi obstaja tveganje zadušitve. V kombinaciji s sredstvi za vklepanje, kot so lisice, obstaja tudi tveganje poškodbe vratu. Zato bi bilo treba izvoz mask proti pljuvanju nadzorovati. |
| --- | --- |

(21)

Za zaščito osebja in drugih oseb pred pljuvanjem morajo zaporniki včasih nositi posebno masko proti pljuvanju. Ker taka maska pokriva usta, pogosto pa tudi nos, pri njeni uporabi obstaja tveganje zadušitve. V kombinaciji s sredstvi za vklepanje, kot so lisice, obstaja tudi tveganje poškodbe vratu. Zato bi bilo treba izvoz mask proti pljuvanju nadzorovati.

| (22) | Poleg prenosnega orožja bi moralo področje uporabe nadzora izvoza vključevati tudi fiksno ali namestljivo orožje za zadajanje elektrošoka, ki pokriva široko območje in cilja na več posameznikov. Tako orožje se pogosto predstavlja kot t. i. nesmrtonosno orožje, vendar pomeni vsaj enako tveganje povzročitve hudih bolečin ali trpljenja kot prenosno orožje za zadajanje elektrošoka. |
| --- | --- |

(22)

Poleg prenosnega orožja bi moralo področje uporabe nadzora izvoza vključevati tudi fiksno ali namestljivo orožje za zadajanje elektrošoka, ki pokriva široko območje in cilja na več posameznikov. Tako orožje se pogosto predstavlja kot t. i. nesmrtonosno orožje, vendar pomeni vsaj enako tveganje povzročitve hudih bolečin ali trpljenja kot prenosno orožje za zadajanje elektrošoka.

| (23) | Ker se tržijo tudi fiksne naprave za razširjanje dražilnih kemičnih snovi za uporabo v zaprtih prostorih in uporaba takih snovi v zaprtih prostorih pomeni tveganje povzročitve hudih bolečin ali trpljenja, ki ni značilno za tradicionalno uporabo na prostem, bi bilo treba izvoz take opreme nadzorovati. |
| --- | --- |

(23)

Ker se tržijo tudi fiksne naprave za razširjanje dražilnih kemičnih snovi za uporabo v zaprtih prostorih in uporaba takih snovi v zaprtih prostorih pomeni tveganje povzročitve hudih bolečin ali trpljenja, ki ni značilno za tradicionalno uporabo na prostem, bi bilo treba izvoz take opreme nadzorovati.

| (24) | Nadzor izvoza bi se moral uporabljati tudi za fiksno ali namestljivo opremo za razširjanje snovi za onesposobitev ali dražilnih snovi, ki pokrivajo široko območje, če za tako opremo še ne velja nadzor izvoza v skladu s skupnim stališčem Sveta 2008/944/SZVP (7). Taka oprema se pogosto predstavlja kot t. i. nesmrtonosna tehnologija, vendar pomeni vsaj enako tveganje povzročitve hudih bolečin ali trpljenja kot prenosno orožje in naprave. Čeprav voda ni eden od kemičnih agensov za onesposobitev ali dražilnih kemičnih agensov, se vodni topovi lahko uporabijo za razširjanje takih agensov v tekoči obliki, zato bi bilo njihov izvoz treba nadzorovati. |
| --- | --- |

(24)

Nadzor izvoza bi se moral uporabljati tudi za fiksno ali namestljivo opremo za razširjanje snovi za onesposobitev ali dražilnih snovi, ki pokrivajo široko območje, če za tako opremo še ne velja nadzor izvoza v skladu s skupnim stališčem Sveta 2008/944/SZVP (7). Taka oprema se pogosto predstavlja kot t. i. nesmrtonosna tehnologija, vendar pomeni vsaj enako tveganje povzročitve hudih bolečin ali trpljenja kot prenosno orožje in naprave. Čeprav voda ni eden od kemičnih agensov za onesposobitev ali dražilnih kemičnih agensov, se vodni topovi lahko uporabijo za razširjanje takih agensov v tekoči obliki, zato bi bilo njihov izvoz treba nadzorovati.

| (25) | Nadzor izvoza oljne smole capsicum (OC) in vanililamida pelargonske kisline (PAVA) bi bilo treba dopolniti z nadzorom izvoza nekaterih zmesi, ki vsebujejo ti snovi ter se lahko kot take uporabijo kot agensi za onesposobitev ali dražilni agensi ali v proizvodnji takih agensov. Kjer je to primerno, bi moralo sklicevanje na agense za onesposobitev ali dražilne agense zajemati tudi oljno smolo capsicum in zadevne zmesi, ki to snov vsebujejo. |
| --- | --- |

(25)

Nadzor izvoza oljne smole capsicum (OC) in vanililamida pelargonske kisline (PAVA) bi bilo treba dopolniti z nadzorom izvoza nekaterih zmesi, ki vsebujejo ti snovi ter se lahko kot take uporabijo kot agensi za onesposobitev ali dražilni agensi ali v proizvodnji takih agensov. Kjer je to primerno, bi moralo sklicevanje na agense za onesposobitev ali dražilne agense zajemati tudi oljno smolo capsicum in zadevne zmesi, ki to snov vsebujejo.

| (26) | Primerno je, da se pri nadzoru izvoza predvidijo posebne izjeme, da ne bi ovirali delovanja policijskih enot držav članic in izvedbe operacij za ohranjanje miru ali krizno upravljanje. |
| --- | --- |

(26)

Primerno je, da se pri nadzoru izvoza predvidijo posebne izjeme, da ne bi ovirali delovanja policijskih enot držav članic in izvedbe operacij za ohranjanje miru ali krizno upravljanje.

| (27) | Upoštevaje dejstvo, da so nekatere države članice že prepovedale izvoz in uvoz takšnega blaga, je primerno, da države članice dobijo pravico prepovedati izvoz in uvoz okovov za noge, verig za vklenitev več oseb in prenosnih pripomočkov za zadajanje elektrošokov z izjemo električnih pasov za zadajanje elektrošokov. Države članice bi prav tako morale imeti možnost, da, če to želijo, uvedejo nadzor nad izvozom lisic, katerih skupna velikost, ko so zaklenjene, vključno z verigo meri nad 240 mm. |
| --- | --- |

(27)

Upoštevaje dejstvo, da so nekatere države članice že prepovedale izvoz in uvoz takšnega blaga, je primerno, da države članice dobijo pravico prepovedati izvoz in uvoz okovov za noge, verig za vklenitev več oseb in prenosnih pripomočkov za zadajanje elektrošokov z izjemo električnih pasov za zadajanje elektrošokov. Države članice bi prav tako morale imeti možnost, da, če to želijo, uvedejo nadzor nad izvozom lisic, katerih skupna velikost, ko so zaklenjene, vključno z verigo meri nad 240 mm.

| (28) | Da se omeji upravna obremenitev izvoznikov, bi moralo biti pristojnim organom dovoljeno, da izvozniku izdajo globalno dovoljenje za blago s seznama v Prilogi III k tej uredbi, da se prepreči uporaba ustreznega blaga za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. |
| --- | --- |

(28)

Da se omeji upravna obremenitev izvoznikov, bi moralo biti pristojnim organom dovoljeno, da izvozniku izdajo globalno dovoljenje za blago s seznama v Prilogi III k tej uredbi, da se prepreči uporaba ustreznega blaga za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje.

| (29) | V nekaterih primerih so bila zdravila, izvožena v tretje države, preusmerjena in uporabljena za izvršitev smrtne kazni, zlasti z vbrizganjem smrtonosnega odmerka. Unija nasprotuje smrtni kazni v kakršnih koli okoliščinah in si prizadeva za njeno odpravo po vsem svetu. Izvozniki so protestirali, da se takšna zloraba proizvodov, ki so jih razvili za uporabo v medicini, neprostovoljno povezuje z njimi. |
| --- | --- |

(29)

V nekaterih primerih so bila zdravila, izvožena v tretje države, preusmerjena in uporabljena za izvršitev smrtne kazni, zlasti z vbrizganjem smrtonosnega odmerka. Unija nasprotuje smrtni kazni v kakršnih koli okoliščinah in si prizadeva za njeno odpravo po vsem svetu. Izvozniki so protestirali, da se takšna zloraba proizvodov, ki so jih razvili za uporabo v medicini, neprostovoljno povezuje z njimi.

| (30) | Zato je treba uvesti nadzor nad izvozom določenega blaga, ki bi se ga lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, da se prepreči uporaba določenih zdravil za izvršitev smrtne kazni in zagotovi, da za vse izvoznike zdravil v Uniji na tem področju veljajo enaki pogoji. Zadevna zdravila so bila med drugim razvita za anestezijo in sedacijo. |
| --- | --- |

(30)

Zato je treba uvesti nadzor nad izvozom določenega blaga, ki bi se ga lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, da se prepreči uporaba določenih zdravil za izvršitev smrtne kazni in zagotovi, da za vse izvoznike zdravil v Uniji na tem področju veljajo enaki pogoji. Zadevna zdravila so bila med drugim razvita za anestezijo in sedacijo.

| (31) | Sistem izvoznih dovoljenj ne bi smel presegati tistega, kar je sorazmerno. Zato ne bi smel preprečevati izvoza zdravil, ki se uporabljajo za zakonite terapevtske namene. |
| --- | --- |

(31)

Sistem izvoznih dovoljenj ne bi smel presegati tistega, kar je sorazmerno. Zato ne bi smel preprečevati izvoza zdravil, ki se uporabljajo za zakonite terapevtske namene.

| (32) | Seznam blaga, za katero je potrebno dovoljenje za izvoz, da bi se preprečila njegova uporaba za izvršitev smrtne kazni, bi moral vključevati le blago, ki je bilo uporabljeno za izvršitev smrtne kazni v tretji državi, ki ni odpravila smrtne kazni, in blago, za katero je katera koli taka tretja država odobrila uporabo za izvršitev smrtne kazni, a tega blaga za ta namen še ni uporabila. Seznam ne bi smel vključevati blaga, ki ni smrtonosno in ni nepogrešljivo za usmrtitev obsojene osebe, kot so denimo običajni kosi pohištva, ki jih je tudi mogoče najti v celicah za izvršitev smrtne kazni. |
| --- | --- |

(32)

Seznam blaga, za katero je potrebno dovoljenje za izvoz, da bi se preprečila njegova uporaba za izvršitev smrtne kazni, bi moral vključevati le blago, ki je bilo uporabljeno za izvršitev smrtne kazni v tretji državi, ki ni odpravila smrtne kazni, in blago, za katero je katera koli taka tretja država odobrila uporabo za izvršitev smrtne kazni, a tega blaga za ta namen še ni uporabila. Seznam ne bi smel vključevati blaga, ki ni smrtonosno in ni nepogrešljivo za usmrtitev obsojene osebe, kot so denimo običajni kosi pohištva, ki jih je tudi mogoče najti v celicah za izvršitev smrtne kazni.

| (33) | Glede na razlike med smrtno kaznijo na eni strani ter mučenjem in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim ravnanjem ali kaznovanjem na drugi je primerno vzpostaviti poseben sistem izvoznih dovoljenj, da se prepreči uporaba določenega blaga za izvršitev smrtne kazni. Takšen sistem bi moral upoštevati dejstvo, da so številne države odpravile smrtno kazen za vsa kazniva dejanja in sprejele mednarodno zavezo glede tega vprašanja. Ker obstaja tveganje ponovnega izvoza v države, ki tega niso storile, bi bilo treba uvesti določene pogoje in zahteve za izdajo dovoljenj za izvoz v države, ki so odpravile smrtno kazen. Zato je primerno, da se splošno izvozno dovoljenje izda za izvoz v države, ki so odpravile smrtno kazen za vsa kazniva dejanja in to odpravo potrdile z mednarodno zavezo. |
| --- | --- |

(33)

Glede na razlike med smrtno kaznijo na eni strani ter mučenjem in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim ravnanjem ali kaznovanjem na drugi je primerno vzpostaviti poseben sistem izvoznih dovoljenj, da se prepreči uporaba določenega blaga za izvršitev smrtne kazni. Takšen sistem bi moral upoštevati dejstvo, da so številne države odpravile smrtno kazen za vsa kazniva dejanja in sprejele mednarodno zavezo glede tega vprašanja. Ker obstaja tveganje ponovnega izvoza v države, ki tega niso storile, bi bilo treba uvesti določene pogoje in zahteve za izdajo dovoljenj za izvoz v države, ki so odpravile smrtno kazen. Zato je primerno, da se splošno izvozno dovoljenje izda za izvoz v države, ki so odpravile smrtno kazen za vsa kazniva dejanja in to odpravo potrdile z mednarodno zavezo.

| (34) | Če država ni odpravila smrtne kazni za vsa kazniva dejanja in te odprave potrdila z mednarodno zavezo, bi morali pristojni organi pri proučevanju vloge za izvozno dovoljenje preveriti, ali obstaja tveganje, da bi končni uporabnik v namembni državi uporabil izvoženo blago za izvršitev takšne kazni. Uvesti bi bilo treba ustrezne pogoje in zahteve za nadzor prodaje ali prenosa tretjim osebam s strani končnega uporabnika. Če je več pošiljk med istim izvoznikom in končnim uporabnikom, bi moralo biti pristojnim organom dovoljeno, da status končnega uporabnika redno pregledujejo, na primer vsakih šest mesecev, namesto ob vsaki izdaji izvoznega dovoljenja za pošiljko, ne da bi to posegalo v pravico pristojnih organov, da razveljavijo, odložijo uporabo, spremenijo ali prekličejo izvozno dovoljenje, kadar je to utemeljeno. |
| --- | --- |

(34)

Če država ni odpravila smrtne kazni za vsa kazniva dejanja in te odprave potrdila z mednarodno zavezo, bi morali pristojni organi pri proučevanju vloge za izvozno dovoljenje preveriti, ali obstaja tveganje, da bi končni uporabnik v namembni državi uporabil izvoženo blago za izvršitev takšne kazni. Uvesti bi bilo treba ustrezne pogoje in zahteve za nadzor prodaje ali prenosa tretjim osebam s strani končnega uporabnika. Če je več pošiljk med istim izvoznikom in končnim uporabnikom, bi moralo biti pristojnim organom dovoljeno, da status končnega uporabnika redno pregledujejo, na primer vsakih šest mesecev, namesto ob vsaki izdaji izvoznega dovoljenja za pošiljko, ne da bi to posegalo v pravico pristojnih organov, da razveljavijo, odložijo uporabo, spremenijo ali prekličejo izvozno dovoljenje, kadar je to utemeljeno.

| (35) | Da se omeji upravna obremenitev izvoznikov, bi moralo biti pristojnim organom dovoljeno, da izvozniku izdajo globalno dovoljenje za vse pošiljke zdravil od izvoznika do določenega končnega uporabnika za določeno obdobje, pri čemer se, kadar je potrebno, navede količina, ki ustreza običajni uporabi takih zdravil pri končnem uporabniku. Takšno dovoljenje bi moralo biti veljavno od enega leta do treh let in bi ga bilo možno podaljšati še za največ dve leti. |
| --- | --- |

(35)

Da se omeji upravna obremenitev izvoznikov, bi moralo biti pristojnim organom dovoljeno, da izvozniku izdajo globalno dovoljenje za vse pošiljke zdravil od izvoznika do določenega končnega uporabnika za določeno obdobje, pri čemer se, kadar je potrebno, navede količina, ki ustreza običajni uporabi takih zdravil pri končnem uporabniku. Takšno dovoljenje bi moralo biti veljavno od enega leta do treh let in bi ga bilo možno podaljšati še za največ dve leti.

| (36) | Izdaja globalnega dovoljenja bi bila ustrezna tudi v primeru, kadar namerava proizvajalec izvažati zdravila, ki spadajo v področje uporabe te uredbe, distributerju v državi, ki ni odpravila smrtne kazni, pod pogojem, da sta izvoznik in distributer sklenila pravno zavezujoč dogovor, v skladu s katerim mora distributer sprejeti ustrezen sklop ukrepov, ki zagotavlja, da se zdravila ne bodo uporabila za izvršitev smrtne kazni. |
| --- | --- |

(36)

Izdaja globalnega dovoljenja bi bila ustrezna tudi v primeru, kadar namerava proizvajalec izvažati zdravila, ki spadajo v področje uporabe te uredbe, distributerju v državi, ki ni odpravila smrtne kazni, pod pogojem, da sta izvoznik in distributer sklenila pravno zavezujoč dogovor, v skladu s katerim mora distributer sprejeti ustrezen sklop ukrepov, ki zagotavlja, da se zdravila ne bodo uporabila za izvršitev smrtne kazni.

| (37) | Za zdravila, ki spadajo v področje uporabe te uredbe, lahko velja nadzor v skladu z mednarodnimi konvencijami o mamilih in psihotropnih snoveh, kot je Konvencija o psihotropnih substancah iz leta 1971. Ker se takšen nadzor ne uporablja za preprečevanje uporabe ustreznih zdravil za izvršitev smrtne kazni, temveč za preprečevanje trgovine s prepovedanimi drogami, bi bilo treba poleg tega mednarodnega nadzora uporabiti tudi nadzor izvoza iz te uredbe. Vendar bi bilo treba države članice spodbuditi k uporabi enotnega postopka, da se uporabita oba nadzorna sistema. |
| --- | --- |

(37)

Za zdravila, ki spadajo v področje uporabe te uredbe, lahko velja nadzor v skladu z mednarodnimi konvencijami o mamilih in psihotropnih snoveh, kot je Konvencija o psihotropnih substancah iz leta 1971. Ker se takšen nadzor ne uporablja za preprečevanje uporabe ustreznih zdravil za izvršitev smrtne kazni, temveč za preprečevanje trgovine s prepovedanimi drogami, bi bilo treba poleg tega mednarodnega nadzora uporabiti tudi nadzor izvoza iz te uredbe. Vendar bi bilo treba države članice spodbuditi k uporabi enotnega postopka, da se uporabita oba nadzorna sistema.

| (38) | Nadzor izvoza v skladu s to uredbo se ne bi smel uporabljati za blago, katerega izvoz se nadzira v skladu s Skupnim stališčem 2008/944/SZVP, Uredbo Sveta (ES) št. 428/2009 (8) in Uredbo (EU) št. 258/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (9). |
| --- | --- |

(38)

Nadzor izvoza v skladu s to uredbo se ne bi smel uporabljati za blago, katerega izvoz se nadzira v skladu s Skupnim stališčem 2008/944/SZVP, Uredbo Sveta (ES) št. 428/2009 (8) in Uredbo (EU) št. 258/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (9).

| (39) | Za opravljanje posredniških storitev in zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznamov v Prilogi III ali Prilogi IV k tej uredbi bi moralo biti potrebno pridobiti predhodno dovoljenje, da bi se preprečilo, da posredniške storitve oziroma tehnična pomoč prispevajo k uporabi blaga, na katerega se nanašajo, za namene izvršitve smrtne kazni ali drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja. |
| --- | --- |

(39)

Za opravljanje posredniških storitev in zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznamov v Prilogi III ali Prilogi IV k tej uredbi bi moralo biti potrebno pridobiti predhodno dovoljenje, da bi se preprečilo, da posredniške storitve oziroma tehnična pomoč prispevajo k uporabi blaga, na katerega se nanašajo, za namene izvršitve smrtne kazni ali drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja.

| (40) | Posredniške storitve in tehnična pomoč, za katere ta uredba predpisuje obveznost predhodnega dovoljenja, bi morale biti storitve in pomoč, ki se opravljajo oziroma zagotavljajo iz Unije, to je z ozemelj, za katere veljata Pogodbi, vključno z zračnim prostorom ter vsemi zrakoplovi ali plovili, ki so v pristojnosti katere od držav članic. |
| --- | --- |

(40)

Posredniške storitve in tehnična pomoč, za katere ta uredba predpisuje obveznost predhodnega dovoljenja, bi morale biti storitve in pomoč, ki se opravljajo oziroma zagotavljajo iz Unije, to je z ozemelj, za katere veljata Pogodbi, vključno z zračnim prostorom ter vsemi zrakoplovi ali plovili, ki so v pristojnosti katere od držav članic.

| (41) | Pristojni organi bi si morali pri izdaji dovoljenja za zagotavljanje tehnične pomoči, povezane z blagom s seznama v Prilogi III k tej uredbi, prizadevati zagotoviti, da se tehnična pomoč in vsako usposabljanje za uporabo tega blaga, ki bi se opravilo ali ponudilo skupaj s tehnično pomočjo, za katero je potrebno dovoljenje, zagotovijo na tak način, da spodbujajo standarde kazenskega pregona, ki spoštujejo človekove pravice, in prispevajo k preprečevanju mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja. |
| --- | --- |

(41)

Pristojni organi bi si morali pri izdaji dovoljenja za zagotavljanje tehnične pomoči, povezane z blagom s seznama v Prilogi III k tej uredbi, prizadevati zagotoviti, da se tehnična pomoč in vsako usposabljanje za uporabo tega blaga, ki bi se opravilo ali ponudilo skupaj s tehnično pomočjo, za katero je potrebno dovoljenje, zagotovijo na tak način, da spodbujajo standarde kazenskega pregona, ki spoštujejo človekove pravice, in prispevajo k preprečevanju mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja.

| (42) | Da bi se gospodarskim subjektom preprečilo ustvarjanje dobička s prevozom blaga, ki prečka carinsko območje Unije na poti v tretjo državo in je namenjeno uporabi za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, je treba znotraj Unije prepovedati prevoz takšnega blaga, če je navedeno na seznamu v Prilogi III ali Prilogi IV k tej uredbi, če je gospodarski subjekt seznanjen s predvideno uporabo. |
| --- | --- |

(42)

Da bi se gospodarskim subjektom preprečilo ustvarjanje dobička s prevozom blaga, ki prečka carinsko območje Unije na poti v tretjo državo in je namenjeno uporabi za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, je treba znotraj Unije prepovedati prevoz takšnega blaga, če je navedeno na seznamu v Prilogi III ali Prilogi IV k tej uredbi, če je gospodarski subjekt seznanjen s predvideno uporabo.

| (43) | Smernice za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja med drugim določajo, da vodje misij v tretjih državah v svoja redna poročila vključijo tudi analizo primerov mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja v državi, kjer so akreditirani, pa tudi analizo ukrepov, sprejetih za boj proti tem pojavom. Primerno je, da pristojni organi ob odločanju o vlogah za dovoljenje upoštevajo ta in podobna poročila ustreznih mednarodnih organizacij ter organizacij civilne družbe. Ta poročila bi morala vključevati tudi opis opreme, ki se v tretjih državah uporablja za izvršitev smrtne kazni ali za mučenje in drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. |
| --- | --- |

(43)

Smernice za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja med drugim določajo, da vodje misij v tretjih državah v svoja redna poročila vključijo tudi analizo primerov mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja v državi, kjer so akreditirani, pa tudi analizo ukrepov, sprejetih za boj proti tem pojavom. Primerno je, da pristojni organi ob odločanju o vlogah za dovoljenje upoštevajo ta in podobna poročila ustreznih mednarodnih organizacij ter organizacij civilne družbe. Ta poročila bi morala vključevati tudi opis opreme, ki se v tretjih državah uporablja za izvršitev smrtne kazni ali za mučenje in drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje.

| (44) | Carinski organi bi morali z uporabo carinskega sistema za obvladovanje tveganja izmenjevati nekatere informacije z drugimi carinskimi organi v skladu s carinsko zakonodajo Unije, pristojni organi iz te uredbe pa bi morali izmenjevati nekatere informacije z drugimi pristojnimi organi. Primerno je zahtevati, da pristojni organi uporabljajo varen in šifriran sistem za izmenjavo informacij o zavrnitvah. Za ta namen bi morala Komisija v obstoječem sistemu zagotoviti novo funkcijo v skladu s členom 19(4) Uredbe (ES) št. 428/2009. |
| --- | --- |

(44)

Carinski organi bi morali z uporabo carinskega sistema za obvladovanje tveganja izmenjevati nekatere informacije z drugimi carinskimi organi v skladu s carinsko zakonodajo Unije, pristojni organi iz te uredbe pa bi morali izmenjevati nekatere informacije z drugimi pristojnimi organi. Primerno je zahtevati, da pristojni organi uporabljajo varen in šifriran sistem za izmenjavo informacij o zavrnitvah. Za ta namen bi morala Komisija v obstoječem sistemu zagotoviti novo funkcijo v skladu s členom 19(4) Uredbe (ES) št. 428/2009.

| (45) | Pri obdelavi in izmenjavi informacij v delu, ki zadeva osebne podatke, bi bilo treba izpolnjevati veljavna pravila za obdelavo in izmenjavo osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (10) ter Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(45)

Pri obdelavi in izmenjavi informacij v delu, ki zadeva osebne podatke, bi bilo treba izpolnjevati veljavna pravila za obdelavo in izmenjavo osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (10) ter Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (46) | Za sprejetje določb, potrebnih za uporabo te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami prilog I do IX k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (12). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(46)

Za sprejetje določb, potrebnih za uporabo te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami prilog I do IX k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (12). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (47) | Da bi se Uniji omogočilo hitro odzivanje v primerih razvoja novega blaga, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, in kadar obstaja očitno in neposredno tveganje, da bo to blago uporabljeno za namene, ki predstavljajo takšne hude kršitve človekovih pravic, je primerno zagotoviti takojšnje izvajanje zadevnega akta Komisije, kadar v primeru spremembe Priloge II ali III k tej uredbi obstajajo nujni razlogi za takšno spremembo. Da bi se Uniji omogočilo hitro odzivanje v primerih, ko ena ali več tretjih držav bodisi odobri uporabo določenega blaga za izvršitev smrtne kazni, bodisi sprejme ali krši mednarodno zavezo o odpravi smrtne kazni za vse zločine, je primerno zagotoviti takojšnje izvajanje zadevnega akta Komisije, kadar je v primeru spremembe Priloge IV ali V k tej uredbi to potrebno iz izredno nujnih razlogov. Kadar se uporabi nujni postopek, je zlasti pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

(47)

Da bi se Uniji omogočilo hitro odzivanje v primerih razvoja novega blaga, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, in kadar obstaja očitno in neposredno tveganje, da bo to blago uporabljeno za namene, ki predstavljajo takšne hude kršitve človekovih pravic, je primerno zagotoviti takojšnje izvajanje zadevnega akta Komisije, kadar v primeru spremembe Priloge II ali III k tej uredbi obstajajo nujni razlogi za takšno spremembo. Da bi se Uniji omogočilo hitro odzivanje v primerih, ko ena ali več tretjih držav bodisi odobri uporabo določenega blaga za izvršitev smrtne kazni, bodisi sprejme ali krši mednarodno zavezo o odpravi smrtne kazni za vse zločine, je primerno zagotoviti takojšnje izvajanje zadevnega akta Komisije, kadar je v primeru spremembe Priloge IV ali V k tej uredbi to potrebno iz izredno nujnih razlogov. Kadar se uporabi nujni postopek, je zlasti pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov.

| (48) | Ustanoviti bi bilo treba usklajevalno skupino. Skupina bi morala služiti za platformo, na kateri bi strokovnjaki držav članic in Komisija izmenjavali informacije o upravnih praksah in razpravljali o vprašanjih razlage te uredbe, tehničnih vprašanjih glede blaga na seznamih, razvoju, povezanem s to uredbo, in vseh drugih vprašanjih, ki bi se utegnila pojaviti. Zlasti bi skupina lahko razpravljala o vprašanjih, povezanih z naravo in predvidenim učinkom blaga, razpoložljivostjo blaga v tretjih državah in s tem, ali je blago posebej zasnovano ali spremenjeno za izvršitev smrtne kazni ali za mučenje ali druge oblike krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja. Če bi se Komisija odločila, da se s skupino posvetuje pri pripravi delegiranih aktov, bi morala to storiti v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. |
| --- | --- |

(48)

Ustanoviti bi bilo treba usklajevalno skupino. Skupina bi morala služiti za platformo, na kateri bi strokovnjaki držav članic in Komisija izmenjavali informacije o upravnih praksah in razpravljali o vprašanjih razlage te uredbe, tehničnih vprašanjih glede blaga na seznamih, razvoju, povezanem s to uredbo, in vseh drugih vprašanjih, ki bi se utegnila pojaviti. Zlasti bi skupina lahko razpravljala o vprašanjih, povezanih z naravo in predvidenim učinkom blaga, razpoložljivostjo blaga v tretjih državah in s tem, ali je blago posebej zasnovano ali spremenjeno za izvršitev smrtne kazni ali za mučenje ali druge oblike krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja. Če bi se Komisija odločila, da se s skupino posvetuje pri pripravi delegiranih aktov, bi morala to storiti v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

| (49) | Komisija ne nabavlja opreme za kazenski pregon, saj ni odgovorna za vzdrževanje javnega reda in miru, postopke v kazenskih zadevah ali izvrševanje sodnih odločb v kazenskih zadevah. Zato bi bilo treba vzpostaviti postopek, s katerim bi Komisija prejela informacije o opremi in proizvodih za kazenski pregon, ki niso navedeni na seznamih in so na trgu v Uniji, da bodo seznami blaga, katerega trgovanje je prepovedano ali nadzorovano, posodobljeni v skladu z novim razvojem. Ko bi država članica na Komisijo naslovila zahtevo za dodajanje blaga v Prilogo II, Prilogo III ali Prilogo IV k tej uredbi, bi morala svojo zahtevo posredovati drugim državam članicam. |
| --- | --- |

(49)

Komisija ne nabavlja opreme za kazenski pregon, saj ni odgovorna za vzdrževanje javnega reda in miru, postopke v kazenskih zadevah ali izvrševanje sodnih odločb v kazenskih zadevah. Zato bi bilo treba vzpostaviti postopek, s katerim bi Komisija prejela informacije o opremi in proizvodih za kazenski pregon, ki niso navedeni na seznamih in so na trgu v Uniji, da bodo seznami blaga, katerega trgovanje je prepovedano ali nadzorovano, posodobljeni v skladu z novim razvojem. Ko bi država članica na Komisijo naslovila zahtevo za dodajanje blaga v Prilogo II, Prilogo III ali Prilogo IV k tej uredbi, bi morala svojo zahtevo posredovati drugim državam članicam.

| (50) | Namen ukrepov iz te uredbe je preprečitev izvršitev smrtne kazni in mučenja ter drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja v tretjih državah. Med drugim ti ukrepi omejujejo trgovino s tretjimi državami z blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni in mučenje ter drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. Šteje se, da ni potrebe po vzpostavitvi podobnega nadzora nad transakcijami znotraj Unije, saj države članice ne poznajo smrtne kazni in so gotovo sprejele ustrezne ukrepe za prepoved in preprečevanje mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja. |
| --- | --- |

(50)

Namen ukrepov iz te uredbe je preprečitev izvršitev smrtne kazni in mučenja ter drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja v tretjih državah. Med drugim ti ukrepi omejujejo trgovino s tretjimi državami z blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni in mučenje ter drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. Šteje se, da ni potrebe po vzpostavitvi podobnega nadzora nad transakcijami znotraj Unije, saj države članice ne poznajo smrtne kazni in so gotovo sprejele ustrezne ukrepe za prepoved in preprečevanje mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja.

| (51) | V Smernicah za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja je zapisano, da je za učinkovito ukrepanje proti mučenju ter drugemu krutemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju treba sprejeti ukrepe za preprečevanje uporabe, izdelovanja in trgovine z opremo, namenjene mučenju ali drugemu krutemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju. Uvedba in uveljavljanje potrebnih omejitev glede uporabe in proizvodnje takšne opreme je naloga držav članic. |
| --- | --- |

(51)

V Smernicah za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja je zapisano, da je za učinkovito ukrepanje proti mučenju ter drugemu krutemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju treba sprejeti ukrepe za preprečevanje uporabe, izdelovanja in trgovine z opremo, namenjene mučenju ali drugemu krutemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju. Uvedba in uveljavljanje potrebnih omejitev glede uporabe in proizvodnje takšne opreme je naloga držav članic.

| (52) | Komisija in države članice bi se morale vzajemno obveščati o ukrepih, sprejetih na podlagi te uredbe, in si izmenjevati vse druge razpoložljive pomembne informacije v zvezi s to uredbo. |
| --- | --- |

(52)

Komisija in države članice bi se morale vzajemno obveščati o ukrepih, sprejetih na podlagi te uredbe, in si izmenjevati vse druge razpoložljive pomembne informacije v zvezi s to uredbo.

| (53) | Države članice bi morale določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in zagotoviti, da se te kazni izvršujejo. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne – |
| --- | --- |

(53)

Države članice bi morale določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in zagotoviti, da se te kazni izvršujejo. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila Unije, ki urejajo trgovino s tretjimi državami z blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni ali za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, ter pravila, ki urejajo opravljanje posredniških storitev ter zagotavljanje tehnične pomoči, usposabljanja in oglaševanja v zvezi s takšnim blagom.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

| (a) | „mučenje“ pomeni vsako dejanje, s katerim se osebi namerno povzroča huda telesna ali duševna bolečina ali trpljenje z namenom, da bi se od nje ali od tretje osebe dobilo informacijo ali priznanje ali da bi se to osebo kaznovalo za dejanje, ki ga je storila ta ali tretja oseba ali je osumljena, da ga je storila, ali da bi se to osebo ali tretjo osebo zastrašilo ali prisililo, ali iz katerega koli drugega razloga, ki temelji na diskriminaciji katere koli vrste, kadar to bolečino ali trpljenje povzroča ali spodbuja ali dopušča ali za to ve uradna oseba ali druga oseba, ki nastopa kot uradna oseba. Ta pojem pa ne zajema bolečine ali trpljenja, ki izhaja le iz zakonite kazni ali je neločljivo ali slučajno povezano z njo. Smrtna kazen se v nobenem primeru ne šteje za zakonito kazen; |
| --- | --- |

(a)

„mučenje“ pomeni vsako dejanje, s katerim se osebi namerno povzroča huda telesna ali duševna bolečina ali trpljenje z namenom, da bi se od nje ali od tretje osebe dobilo informacijo ali priznanje ali da bi se to osebo kaznovalo za dejanje, ki ga je storila ta ali tretja oseba ali je osumljena, da ga je storila, ali da bi se to osebo ali tretjo osebo zastrašilo ali prisililo, ali iz katerega koli drugega razloga, ki temelji na diskriminaciji katere koli vrste, kadar to bolečino ali trpljenje povzroča ali spodbuja ali dopušča ali za to ve uradna oseba ali druga oseba, ki nastopa kot uradna oseba. Ta pojem pa ne zajema bolečine ali trpljenja, ki izhaja le iz zakonite kazni ali je neločljivo ali slučajno povezano z njo. Smrtna kazen se v nobenem primeru ne šteje za zakonito kazen;

| (b) | „drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje“ pomeni vsako dejanje, s katerim se osebi povzroča telesna ali duševna bolečina ali trpljenje, ki dosega minimalno stopnjo resnosti, kadar to bolečino ali trpljenje povzroča ali spodbuja ali dopušča ali za to ve uradna oseba ali druga oseba, ki nastopa kot uradna oseba. Ta pojem pa ne zajema bolečine ali trpljenja, ki izhaja le iz zakonite kazni ali je neločljivo ali slučajno povezano z njo. Smrtna kazen se v nobenem primeru ne šteje za zakonito kazen; |
| --- | --- |

(b)

„drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje“ pomeni vsako dejanje, s katerim se osebi povzroča telesna ali duševna bolečina ali trpljenje, ki dosega minimalno stopnjo resnosti, kadar to bolečino ali trpljenje povzroča ali spodbuja ali dopušča ali za to ve uradna oseba ali druga oseba, ki nastopa kot uradna oseba. Ta pojem pa ne zajema bolečine ali trpljenja, ki izhaja le iz zakonite kazni ali je neločljivo ali slučajno povezano z njo. Smrtna kazen se v nobenem primeru ne šteje za zakonito kazen;

| (c) | „organ pregona“ pomeni vsak organ, pristojen za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter boj proti njim in za njihovo kaznovanje; med te organe med drugim sodijo policija, tožilci, sodni organi, organi javnih ali zasebnih zaporov, odvisno od okoliščin pa tudi varnostni in vojaški organi; |
| --- | --- |

(c)

„organ pregona“ pomeni vsak organ, pristojen za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter boj proti njim in za njihovo kaznovanje; med te organe med drugim sodijo policija, tožilci, sodni organi, organi javnih ali zasebnih zaporov, odvisno od okoliščin pa tudi varnostni in vojaški organi;

| (d) | „izvoz“ pomeni vsak premik blaga iz carinskega območja Unije, vključno s premikom blaga, za katerega se zahteva carinska deklaracija, in s premikom blaga, potem ko je to bilo skladiščeno v prosti coni v smislu Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13); |
| --- | --- |

(d)

„izvoz“ pomeni vsak premik blaga iz carinskega območja Unije, vključno s premikom blaga, za katerega se zahteva carinska deklaracija, in s premikom blaga, potem ko je to bilo skladiščeno v prosti coni v smislu Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13);

13

| (e) | „uvoz“ pomeni vsak vstop blaga na carinsko območje Unije, vključno z začasnim skladiščenjem, hranjenjem v prosti coni, uvedbo posebnega postopka in sprostitvijo v prosti promet v smislu Uredbe (EU) št. 952/2013; |
| --- | --- |

(e)

„uvoz“ pomeni vsak vstop blaga na carinsko območje Unije, vključno z začasnim skladiščenjem, hranjenjem v prosti coni, uvedbo posebnega postopka in sprostitvijo v prosti promet v smislu Uredbe (EU) št. 952/2013;

| (f) | „tehnična pomoč“ pomeni vsako vrsto tehnične podpore v zvezi s popravilom, razvojem, izdelavo, preskušanjem, vzdrževanjem, sestavljanjem ali katero koli drugo tehnično storitev; lahko je v obliki navodila, nasveta, usposabljanja, prenosa operativnega znanja ali spretnosti ali svetovanja. Tehnična pomoč vključuje tudi pomoč v ustni ter elektronsko posredovani obliki; |
| --- | --- |

(f)

„tehnična pomoč“ pomeni vsako vrsto tehnične podpore v zvezi s popravilom, razvojem, izdelavo, preskušanjem, vzdrževanjem, sestavljanjem ali katero koli drugo tehnično storitev; lahko je v obliki navodila, nasveta, usposabljanja, prenosa operativnega znanja ali spretnosti ali svetovanja. Tehnična pomoč vključuje tudi pomoč v ustni ter elektronsko posredovani obliki;

| (g) | „muzej“ pomeni neprofitno, stalno ustanovo v službi družbe in družbenega napredka, ki je dostopna javnosti ter pridobiva, hrani, raziskuje, posreduje in razstavlja materialna pričevanja o ljudeh in njihovem okolju, in sicer v študijske, izobraževalne in razvedrilne namene; |
| --- | --- |

(g)

„muzej“ pomeni neprofitno, stalno ustanovo v službi družbe in družbenega napredka, ki je dostopna javnosti ter pridobiva, hrani, raziskuje, posreduje in razstavlja materialna pričevanja o ljudeh in njihovem okolju, in sicer v študijske, izobraževalne in razvedrilne namene;

| (h) | „pristojni organ“ pomeni organ ene od držav članic, kakor je naveden v Prilogi I, ki lahko v skladu s členom 20 odloča o vlogi za dovoljenje ali izvozniku prepove uporabo splošnega izvoznega dovoljenja Unije; |
| --- | --- |

(h)

„pristojni organ“ pomeni organ ene od držav članic, kakor je naveden v Prilogi I, ki lahko v skladu s členom 20 odloča o vlogi za dovoljenje ali izvozniku prepove uporabo splošnega izvoznega dovoljenja Unije;

| (i) | „vlagatelj“ pomeni:






  (1) | izvoznik v primeru izvoza iz členov 3, 11 ali 16; |
| --- | --- | --- |

(i)

„vlagatelj“ pomeni:

(1)

izvoznik v primeru izvoza iz členov 3, 11 ali 16;

| (2) | fizična ali pravna oseba, subjekt ali organ, ki prevaža blago znotraj carinskega območja Unije v primeru tranzita iz člena 5; |
| --- | --- |

(2)

fizična ali pravna oseba, subjekt ali organ, ki prevaža blago znotraj carinskega območja Unije v primeru tranzita iz člena 5;

| (3) | izvajalec tehnične pomoči v primeru zagotavljanja tehnične pomoči iz člena 3; |
| --- | --- |

(3)

izvajalec tehnične pomoči v primeru zagotavljanja tehnične pomoči iz člena 3;

| (4) | muzej, v katerem bo blago razstavljeno, v primeru uvoza in zagotavljanja tehnične pomoči iz člena 4; |
| --- | --- |

(4)

muzej, v katerem bo blago razstavljeno, v primeru uvoza in zagotavljanja tehnične pomoči iz člena 4;

| (5) | izvajalec tehnične pomoči oziroma posrednik v primeru zagotavljanja tehnične pomoči iz člena 15 oziroma opravljanja posredniških storitev iz člena 19; |
| --- | --- |

(5)

izvajalec tehnične pomoči oziroma posrednik v primeru zagotavljanja tehnične pomoči iz člena 15 oziroma opravljanja posredniških storitev iz člena 19;

| (j) | „carinsko območje Unije“ pomeni ozemlje, kakor je določeno v členu 4 Uredbe (EU) št. 952/2013; |
| --- | --- |

(j)

„carinsko območje Unije“ pomeni ozemlje, kakor je določeno v členu 4 Uredbe (EU) št. 952/2013;

| (k) | „posredniške storitve“ pomeni:






  (1) | pogajanje v zvezi s posli ali urejanje poslov, ki zadevajo nakup, prodajo ali dobavo ustreznega blaga iz ene tretje države v drugo, ali |
| --- | --- | --- |

(k)

„posredniške storitve“ pomeni:

(1)

pogajanje v zvezi s posli ali urejanje poslov, ki zadevajo nakup, prodajo ali dobavo ustreznega blaga iz ene tretje države v drugo, ali

| (2) | prodajo ali kupovanje ustreznega blaga, ki je v tretji državi, za prenos v drugo tretjo državo. |
| --- | --- |

(2)

prodajo ali kupovanje ustreznega blaga, ki je v tretji državi, za prenos v drugo tretjo državo.

Za namene te uredbe je iz te opredelitve izključeno zagotavljanje zgolj pomožnih storitev. Pomožne storitve so prevoz, finančne storitve, zavarovanje ali pozavarovanje ali splošno oglaševanje ali promocija;

| (l) | „posrednik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ, tudi partnerstvo, s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici, ki opravlja storitve iz točke (k) iz Unije; vsako fizično osebo, ki ima državljanstvo države članice, ne glede na to, kje ima prebivališče, ki opravlja takšne storitve iz Unije; vsako pravno osebo, subjekt ali organ, ki je registriran ali ustanovljen po pravu ene od držav članic, ne glede na to, kje ima sedež, ki opravlja takšne storitve iz Unije; |
| --- | --- |

(l)

„posrednik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ, tudi partnerstvo, s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici, ki opravlja storitve iz točke (k) iz Unije; vsako fizično osebo, ki ima državljanstvo države članice, ne glede na to, kje ima prebivališče, ki opravlja takšne storitve iz Unije; vsako pravno osebo, subjekt ali organ, ki je registriran ali ustanovljen po pravu ene od držav članic, ne glede na to, kje ima sedež, ki opravlja takšne storitve iz Unije;

| (m) | „izvajalec tehnične pomoči“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ, tudi partnerstvo, s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici, ki zagotavlja tehnično pomoč iz točke (f) iz Unije; vsako fizično osebo, ki ima državljanstvo države članice, ne glede na to, kje ima prebivališče, ki zagotavlja takšno pomoč iz Unije; in vsako pravno osebo, subjekt ali organ, ki je registriran ali ustanovljen po pravu ene od držav članic, ne glede na to, kje ima sedež, ki zagotavlja takšno pomoč iz Unije; |
| --- | --- |

(m)

„izvajalec tehnične pomoči“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ, tudi partnerstvo, s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici, ki zagotavlja tehnično pomoč iz točke (f) iz Unije; vsako fizično osebo, ki ima državljanstvo države članice, ne glede na to, kje ima prebivališče, ki zagotavlja takšno pomoč iz Unije; in vsako pravno osebo, subjekt ali organ, ki je registriran ali ustanovljen po pravu ene od držav članic, ne glede na to, kje ima sedež, ki zagotavlja takšno pomoč iz Unije;

| (n) | „izvoznik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ, tudi partnerstvo, v imenu katerega se izpolni izvozna deklaracija, to pomeni osebo, subjekt ali organ, ki ima ob sprejetju izvozne deklaracije sklenjeno pogodbo s prejemnikom v zadevni tretji državi in ima potrebno pooblastilo za odločanje o pošiljanju blaga s carinskega območja Unije. Če ni bila sklenjena nobena taka pogodba ali če imetnik te pogodbe ne deluje v svojem imenu, pomeni izvoznik osebo, subjekt ali organ, ki ima potrebno pooblastilo za odločanje o pošiljanju blaga s carinskega območja Unije. Kadar ima v skladu s to pogodbo pravico razpolaganja z blagom oseba, subjekt ali organ s prebivališčem ali sedežem zunaj Unije, se kot izvoznik upošteva pogodbena stranka s prebivališčem ali sedežem v Uniji; |
| --- | --- |

(n)

„izvoznik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ, tudi partnerstvo, v imenu katerega se izpolni izvozna deklaracija, to pomeni osebo, subjekt ali organ, ki ima ob sprejetju izvozne deklaracije sklenjeno pogodbo s prejemnikom v zadevni tretji državi in ima potrebno pooblastilo za odločanje o pošiljanju blaga s carinskega območja Unije. Če ni bila sklenjena nobena taka pogodba ali če imetnik te pogodbe ne deluje v svojem imenu, pomeni izvoznik osebo, subjekt ali organ, ki ima potrebno pooblastilo za odločanje o pošiljanju blaga s carinskega območja Unije. Kadar ima v skladu s to pogodbo pravico razpolaganja z blagom oseba, subjekt ali organ s prebivališčem ali sedežem zunaj Unije, se kot izvoznik upošteva pogodbena stranka s prebivališčem ali sedežem v Uniji;

| (o) | „splošno izvozno dovoljenje Unije“ pomeni dovoljenje za izvoz, kakor je opredeljen v točki (d), v določene države, ki je na voljo vsem izvoznikom, ki spoštujejo pogoje in zahteve za njegovo uporabo, kakor so navedeni v Prilogi V; |
| --- | --- |

(o)

„splošno izvozno dovoljenje Unije“ pomeni dovoljenje za izvoz, kakor je opredeljen v točki (d), v določene države, ki je na voljo vsem izvoznikom, ki spoštujejo pogoje in zahteve za njegovo uporabo, kakor so navedeni v Prilogi V;

| (p) | „individualno dovoljenje“ pomeni dovoljenje, izdano:






  (1) | enemu določenemu izvozniku za izvoz, kakor je opredeljen v točki (d), enemu končnemu uporabniku ali prejemniku v tretji državi, ki zajema eno ali več vrst blaga; |
| --- | --- | --- |

(p)

„individualno dovoljenje“ pomeni dovoljenje, izdano:

(1)

enemu določenemu izvozniku za izvoz, kakor je opredeljen v točki (d), enemu končnemu uporabniku ali prejemniku v tretji državi, ki zajema eno ali več vrst blaga;

| (2) | enemu določenemu posredniku za opravljanje posredniških storitev, kakor so opredeljene v točki (k), enemu končnemu uporabniku ali prejemniku v tretji državi, ki zajema eno ali več vrst blaga, ali |
| --- | --- |

(2)

enemu določenemu posredniku za opravljanje posredniških storitev, kakor so opredeljene v točki (k), enemu končnemu uporabniku ali prejemniku v tretji državi, ki zajema eno ali več vrst blaga, ali

| (3) | fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu, ki prevaža blago znotraj carinskega območja Unije za tranzit, kakor je opredeljen v točki (s); |
| --- | --- |

(3)

fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu, ki prevaža blago znotraj carinskega območja Unije za tranzit, kakor je opredeljen v točki (s);

| (q) | „globalno dovoljenje“ pomeni dovoljenje, izdano enemu določenemu izvozniku ali posredniku za vrsto blaga s seznama v Prilogi III ali Prilogi IV, ki lahko velja za:






  (1) | izvoz, kakor je opredeljen v točki (d), enemu ali več natančno določenim končnim uporabnikom v eni ali več natančno določenih tretjih državah; |
| --- | --- | --- |

(q)

„globalno dovoljenje“ pomeni dovoljenje, izdano enemu določenemu izvozniku ali posredniku za vrsto blaga s seznama v Prilogi III ali Prilogi IV, ki lahko velja za:

(1)

izvoz, kakor je opredeljen v točki (d), enemu ali več natančno določenim končnim uporabnikom v eni ali več natančno določenih tretjih državah;

| (2) | izvoz, kakor je opredeljen v točki (d), enemu ali več natančno določenim distributerjem v eni ali več natančno določenih tretjih državah, kadar je izvoznik proizvajalec blaga iz točke 3.2 ali 3.3 Priloge III ali iz oddelka 1 Priloge IV; |
| --- | --- |

(2)

izvoz, kakor je opredeljen v točki (d), enemu ali več natančno določenim distributerjem v eni ali več natančno določenih tretjih državah, kadar je izvoznik proizvajalec blaga iz točke 3.2 ali 3.3 Priloge III ali iz oddelka 1 Priloge IV;

| (3) | opravljanje posredniških storitev, povezanih s prenosom blaga, ki se nahaja v tretji državi, enemu ali več natančno določenim končnim uporabnikom v eni ali več natančno določenih tretjih državah; |
| --- | --- |

(3)

opravljanje posredniških storitev, povezanih s prenosom blaga, ki se nahaja v tretji državi, enemu ali več natančno določenim končnim uporabnikom v eni ali več natančno določenih tretjih državah;

| (4) | opravljanje posredniških storitev, povezanih s prenosom blaga, ki se nahaja v tretji državi, enemu ali več natančno določenim distributerjem v eni ali več natančno določenih tretjih državah, kadar je posrednik proizvajalec blaga iz točke 3.2 ali 3.3 Priloge III ali iz oddelka 1 Priloge IV; |
| --- | --- |

(4)

opravljanje posredniških storitev, povezanih s prenosom blaga, ki se nahaja v tretji državi, enemu ali več natančno določenim distributerjem v eni ali več natančno določenih tretjih državah, kadar je posrednik proizvajalec blaga iz točke 3.2 ali 3.3 Priloge III ali iz oddelka 1 Priloge IV;

| (r) | „distributer“ pomeni gospodarski subjekt, ki opravlja dejavnosti prodaje na debelo v povezavi z blagom s seznama v točki 3.2 ali 3.3 Priloge III ali v oddelku 1 Priloge IV, kot so nabava blaga od proizvajalcev ali posedovanje, dobava ali izvoz takšnega blaga; dejavnosti prodaje na debelo takšnega blaga ne zajemajo nabave s strani bolnišnice, lekarnarja ali zdravstvenega delavca, katere edini namen je dobava takšnega blaga javnosti; |
| --- | --- |

(r)

„distributer“ pomeni gospodarski subjekt, ki opravlja dejavnosti prodaje na debelo v povezavi z blagom s seznama v točki 3.2 ali 3.3 Priloge III ali v oddelku 1 Priloge IV, kot so nabava blaga od proizvajalcev ali posedovanje, dobava ali izvoz takšnega blaga; dejavnosti prodaje na debelo takšnega blaga ne zajemajo nabave s strani bolnišnice, lekarnarja ali zdravstvenega delavca, katere edini namen je dobava takšnega blaga javnosti;

| (s) | „tranzit“ pomeni prevoz znotraj carinskega območja Unije blaga, ki ni iz Unije in prečka carinsko območje Unije ter je namenjeno izven carinskega območja Unije. |
| --- | --- |

(s)

„tranzit“ pomeni prevoz znotraj carinskega območja Unije blaga, ki ni iz Unije in prečka carinsko območje Unije ter je namenjeno izven carinskega območja Unije.

POGLAVJE II

BLAGO, KI JE PRAKTIČNO UPORABNO ZGOLJ ZA IZVRŠITEV SMRTNE KAZNI, ZA MUČENJE IN DRUGO KRUTO, NEČLOVEŠKO ALI PONIŽEVALNO RAVNANJE ALI KAZNOVANJE

Člen 3

Prepoved izvoza

1.   Vsak izvoz blaga s seznama v Prilogi II je ne glede na poreklo takega blaga prepovedan.

Priloga II vsebuje blago, ki je praktično uporabno zgolj za izvršitev smrtne kazni, za mučenje in drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje.

Izvajalcu tehnične pomoči se prepove, da proti plačilu ali brezplačno zagotavlja tehnično pomoči v zvezi z blagom s seznama v Prilogi II kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organ odobri izvoz blaga s seznama v Prilogi II, ter zagotavljanje s tem povezane tehnične pomoči, če je izkazano, da bo to blago v državi, v katero bo izvoženo, zaradi svojega zgodovinskega pomena uporabljeno izključno za namene javne razstave v muzeju.

Člen 4

Prepoved uvoza

1.   Vsak uvoz blaga s seznama v Prilogi II je ne glede na poreklo tega blaga prepovedan.

Prejemanje tehnične pomoči s strani katere koli osebe, subjekta ali organa v Uniji v zvezi z blagom s seznama v Prilogi II, ki jo iz tretje države proti plačilu ali brezplačno zagotavlja katera koli oseba, subjekt ali organ, je prepovedano.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organ odobri izvoz blaga s seznama v Prilogi II, ter zagotavljanje s tem povezane tehnične pomoči, če je izkazano, da bo to blago v namembni državi članici zaradi svojega zgodovinskega pomena uporabljeno izključno za namene javne razstave v muzeju.

Člen 5

Prepoved tranzita

1.   Prepovedan je vsak tranzit blaga s seznama v Prilogi II.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organ odobri tranzit blaga s seznama v Prilogi II, če je izkazano, da bo to blago v namembni državi zaradi svojega zgodovinskega pomena uporabljeno izključno za namene javne razstave v muzeju.

Člen 6

Prepoved posredniških storitev

Posredniku se prepove opravljanje posredniških storitev v zvezi z blagom s seznama v Prilogi II ne glede na poreklo takšnega blaga kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi.

Člen 7

Prepoved usposabljanja

Izvajalcu tehnične pomoči ali posredniku se prepove, da kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi zagotavlja ali nudi usposabljanje za uporabo blaga s seznama v Prilogi II.

Člen 8

Trgovski sejmi

Kateri koli fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu, tudi partnerstvu, s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici ali zunaj nje se prepove razstavljati ali ponujati za prodajo katero koli blago s seznama v Prilogi II na razstavi ali sejmu v Uniji, razen če je izkazano, da takšno razstavljanje ali ponujanje za prodajo, glede na naravo razstave ali sejma, ne bo niti prispevalo k prodaji ali dobavi tega blaga kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi, niti ne bo spodbujalo njegove prodaje ali dobave takšnim osebam, subjektom ali organom.

Člen 9

Oglaševanje

Kateri koli fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu, tudi partnerstvu, ki ima prebivališče oziroma sedeže v državi članici in ki prodaja ali kupuje oglasni prostor ali oglasni čas iz Unije, kateri koli fizični osebi, ki ima državljanstvo države članice in ki prodaja ali kupuje oglasni prostor ali oglasni čas iz Unije, ter kateri koli pravni osebi, subjektu ali organu, ki je registriran ali ustanovljen po pravu države članice in ki prodaja ali kupuje oglasni prostor ali oglasni čas iz Unije, se prepove prodaja kateri koli fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu v tretji državi ali zakup od katere koli fizične ali pravne osebe, subjekta ali organa iz tretje države oglasnega prostora v tiskanih medijih ali na internetu ter televizijskega ali radijskega oglasnega časa za blago s seznama v Prilogi II.

Člen 10

Nacionalni ukrepi

1.   Države članice lahko brez poseganja v veljavna pravila Unije, vključno s prepovedjo diskriminacije na podlagi državljanstva, sprejmejo ali ohranijo nacionalne ukrepe, ki omejujejo prevoz, finančne storitve, zavarovanje ali pozavarovanje ali splošno oglaševanje ali promocijo v povezavi z blagom s seznama v Prilogi II.

2.   Države članice uradno obvestijo Komisijo o vseh ukrepih, ki so jih sprejele na podlagi odstavka 1, ali o njihovih spremembah in razveljavitvah pred začetkom njihove veljavnosti.

POGLAVJE III

BLAGO, KI BI LAHKO BILO UPORABLJENO ZA MUČENJE ALI DRUGO KRUTO, NEČLOVEŠKO ALI PONIŽEVALNO RAVNANJE ALI KAZNOVANJE

Člen 11

Zahteva o izvoznem dovoljenju

1.   Za vsak izvoz blaga s seznama v Prilogi III se ne glede na poreklo takšnega blaga zahteva dovoljenje. Dovoljenje pa se ne zahteva za blago, ki le prehaja skozi carinsko območje Unije, torej blago, za katerega ni potrebna nobena druga carinsko odobrena obravnava ali raba, razen zunanjega tranzitnega postopka v skladu s členom 226 Uredbe (EU) št. 952/2013, vključno s skladiščenjem neunijskega blaga v prosti coni.

Priloga III vsebuje samo naslednje blago, ki bi se lahko uporabilo za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje:

| (a) | blago, ki se v osnovi uporablja za namene kazenskega pregona; |
| --- | --- |

(a)

blago, ki se v osnovi uporablja za namene kazenskega pregona;

| (b) | blago, ki glede na svojo obliko in tehnične lastnosti pomeni resno tveganje za uporabo za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. |
| --- | --- |

(b)

blago, ki glede na svojo obliko in tehnične lastnosti pomeni resno tveganje za uporabo za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje.

Priloga III ne zajema:

| (a) | strelnega orožja, ki se nadzira v skladu z Uredbo (EU) št. 258/2012; |
| --- | --- |

(a)

strelnega orožja, ki se nadzira v skladu z Uredbo (EU) št. 258/2012;

| (b) | blaga z dvojno rabo, ki se nadzira v skladu z Uredbo (ES) št. 428/2009; |
| --- | --- |

(b)

blaga z dvojno rabo, ki se nadzira v skladu z Uredbo (ES) št. 428/2009;

| (c) | blaga, ki se nadzira v skladu s Skupnim stališčem 2008/944/SZVP. |
| --- | --- |

(c)

blaga, ki se nadzira v skladu s Skupnim stališčem 2008/944/SZVP.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za izvoz na tista ozemlja držav članic, ki so navedena v Prilogi VI in obenem ne spadajo v carinsko območje Unije, in sicer pod pogojem, da bo blago uporabljal organ, pristojen za pregon tako na namembnem ozemlju kot tudi v matičnem delu države članice, ki ji to ozemlje pripada. Carinski in drugi pristojni organi imajo pravico preveriti, ali je ta pogoj izpolnjen, in lahko odločijo, da do končanega preverjanja izvoz ni mogoč.

3.   Odstavek 1 se ne uporablja za izvoz v tretje države, pod pogojem da bo blago uporabljalo vojaško ali civilno osebje države članice, če to osebje sodeluje v operaciji EU ali ZN ohranjanja miru ali kriznega upravljanja v zadevni tretji državi ali v operaciji na podlagi sporazumov med državami članicami in tretjimi državami na obrambnem področju. Carinski in drugi pristojni organi imajo pravico preveriti, ali je ta pogoj izpolnjen. Do končanega preverjanja izvoz ni mogoč.

Člen 12

Merila za izdajo izvoznih dovoljenj

1.   Pristojni organi odločajo o vlogah za dovoljenje za izvoz blaga s seznama v Prilogi III, pri čemer upoštevajo vse relevantne dejavnike, zlasti tudi to, ali je katera druga država članica v preteklih treh letih zavrnila vlogo za dovoljenje izvoza blaga z istimi bistvenimi značilnostmi, in dejavnike, povezane z nameravano končno uporabo in nevarnostjo preusmeritve.

2.   Pristojni organ dovoljenja ne izda, če obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da bi blago s seznama iz Priloge III lahko bilo uporabljeno za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, vključno s sodno odrejenim telesnim kaznovanjem, uporabo s strani organov pregona ali katere koli fizične ali pravne osebe v tretji državi.

Pristojni organ upošteva:

| (a) | obstoječe sodbe mednarodnega sodišča; |
| --- | --- |

(a)

obstoječe sodbe mednarodnega sodišča;

| (b) | ugotovitve pristojnih teles v okviru ZN, Sveta Evrope in EU ter poročila Evropskega odbora pri Svetu Evrope za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja ter posebnega poročevalca ZN za mučenje in drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. |
| --- | --- |

(b)

ugotovitve pristojnih teles v okviru ZN, Sveta Evrope in EU ter poročila Evropskega odbora pri Svetu Evrope za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja ter posebnega poročevalca ZN za mučenje in drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje.

Prav tako se lahko upoštevajo druge relevantne informacije, vključno z obstoječimi sodbami nacionalnih sodišč, poročili in drugimi informacijami, ki so jih pripravile civilno-družbene organizacije ter informacijami o omejitvah izvoza namembne države za blago s seznamov v prilogah II in III.

3.   Za preverjanje predvidene končne uporabe in nevarnosti preusmeritve se uporabljajo pravila iz drugega in tretjega pododstavka.

Če proizvajalec blaga iz točke 3.2 ali 3.3 Priloge III zahteva dovoljenje za izvoz takšnega blaga distributerju, pristojni organ oceni sklenjene pogodbene dogovore med proizvajalcem in distributerjem ter ukrepe, ki sta jih sprejela, da bi zagotovila, da se to blago, po potrebi pa tudi proizvodi, v katere bo to blago vgrajeno, ne bodo uporabili za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje.

Če se zahteva dovoljenje za izvoz blaga iz točke 3.2 ali 3.3 Priloge III končnemu uporabniku, lahko pristojni organ pri oceni nevarnosti preusmeritve upošteva veljavne pogodbene dogovore in izjavo o končni uporabi, ki jo je podpisal končni uporabnik, če je takšna izjava predložena. Če izjava o končni uporabi ni predložena, mora izvoznik dokazati, kdo bo končni uporabnik in kako se bo blago uporabilo. Če izvoznik ne predloži dovolj informacij o končnem uporabniku in končni uporabi, se šteje, da ima pristojni organ utemeljene razloge za domnevo, da bi se blago lahko uporabilo za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje.

4.   Pristojni organ pri oceni vloge za globalno dovoljenje poleg meril iz odstavka 1 upošteva, ali je izvoznik uporabil sorazmerna in ustrezna sredstva ter postopke za zagotovitev skladnosti z določbami in cilji te uredbe ter roki in pogoji iz dovoljenja.

Člen 13

Prepoved tranzita

Fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu, tudi partnerstvu, s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici ali zunaj nje se prepove izvedba tranzita blaga s seznama v Prilogi III, če vedo, da se kateri koli del pošiljke tega blaga namerava uporabiti za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje.

Člen 14

Nacionalni ukrepi

1.   Ne glede na člena 11 in 12 lahko država članica sprejme ali ohrani prepoved izvoza ali uvoza okovov za noge, verig za vklenitev več oseb in prenosnih pripomočkov za zadajanje elektrošokov.

2.   Država članica lahko določi, da je za izvoz lisic, katerih skupna velikost, ko so zaklenjene, vključno z verigo, merjena od zunanjega roba ene do zunanjega roba druge zapestnice, presega 240 mm, obvezno pridobiti dovoljenje. Pri tovrstnih lisicah države članice uporabljajo poglavji III in V.

3.   Države članice uradno obvestijo Komisijo o vseh ukrepih, ki so jih sprejele v skladu z odstavkoma 1 in 2 pred začetkom njihove veljavnosti.

Člen 15

Zahteva za dovoljenje za določene storitve

1.   Dovoljenje se zahteva za vsako zagotavljanje oziroma opravljanje ene od naslednjih storitev kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi, ki jo proti plačilu ali brezplačno opravi izvajalec tehnične pomoči ali posrednik:

| (a) | tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznama v Prilogi III ne glede na poreklo takšnega blaga in |
| --- | --- |

(a)

tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznama v Prilogi III ne glede na poreklo takšnega blaga in

| (b) | posredniških storitev v zvezi z blagom s seznama v Prilogi III ne glede na poreklo takšnega blaga. |
| --- | --- |

(b)

posredniških storitev v zvezi z blagom s seznama v Prilogi III ne glede na poreklo takšnega blaga.

2.   Pri odločanju o vlogah za dovoljenje za opravljanje posredniških storitev v zvezi z blagom s seznama v Prilogi III se smiselno uporablja člen 12.

Pri odločanju o vlogah za dovoljenje za zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznama v Prilogi III se merila iz člena 12 uporabijo za to, da se oceni:

| (a) | ali se bo tehnična pomoč zagotovila osebi, subjektu ali organu, ki bi lahko blago, na katerega se tehnična pomoč nanaša, uporabil za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, ter |
| --- | --- |

(a)

ali se bo tehnična pomoč zagotovila osebi, subjektu ali organu, ki bi lahko blago, na katerega se tehnična pomoč nanaša, uporabil za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, ter

| (b) | ali se bo tehnična pomoč uporabila za popravilo, razvoj, izdelavo, preskušanje, vzdrževanje ali sestavljanje blaga s seznama v Prilogi III ali za zagotavljanje tehnične pomoči za osebo, subjekt ali organ, ki bi lahko blago, na katerega se tehnična pomoč nanaša, uporabil za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. |
| --- | --- |

(b)

ali se bo tehnična pomoč uporabila za popravilo, razvoj, izdelavo, preskušanje, vzdrževanje ali sestavljanje blaga s seznama v Prilogi III ali za zagotavljanje tehnične pomoči za osebo, subjekt ali organ, ki bi lahko blago, na katerega se tehnična pomoč nanaša, uporabil za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje.

3.   Odstavek 1 se ne uporablja za zagotavljanje tehnične pomoči, če:

| (a) | se tehnična pomoč zagotavlja organu kazenskega pregona države članice ali vojaškemu ali civilnemu osebju države članice, kakor je navedeno v prvem stavku člena 11(3); |
| --- | --- |

(a)

se tehnična pomoč zagotavlja organu kazenskega pregona države članice ali vojaškemu ali civilnemu osebju države članice, kakor je navedeno v prvem stavku člena 11(3);

| (b) | tehnična pomoč sestoji iz posredovanja informacij, ki so javne, ali |
| --- | --- |

(b)

tehnična pomoč sestoji iz posredovanja informacij, ki so javne, ali

| (c) | je tehnična pomoč minimalno potrebno sredstvo za namestitev, delovanje, vzdrževanje ali popravilo tistega blaga s seznama v Prilogi III, katerega izvoz je dovolil pristojni organ v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(c)

je tehnična pomoč minimalno potrebno sredstvo za namestitev, delovanje, vzdrževanje ali popravilo tistega blaga s seznama v Prilogi III, katerega izvoz je dovolil pristojni organ v skladu s to uredbo.

4.   Ne glede na odstavek 1 lahko država članica ohrani prepoved opravljanja posredniških storitev, povezanih z okovi za noge, verigami za vklenitev več oseb in prenosnimi pripomočki za zadajanje elektrošokov. Kadar država članica ohrani takšno prepoved, Komisijo obvesti, če spremeni ali razveljavi ukrepe, ki jih je sprejela in o njih uradno obvestila Komisijo v skladu s členom 7a(4) Uredbe (ES) št. 1236/2005.

POGLAVJE IV

BLAGO, KI BI SE LAHKO UPORABILO ZA IZVRŠITEV SMRTNE KAZNI

Člen 16

Zahteva o izvoznem dovoljenju

1.   Za vsak izvoz blaga s seznama v Prilogi IV se ne glede na poreklo takšnega blaga zahteva dovoljenje. Dovoljenje pa se ne zahteva za blago, ki le prehaja skozi carinsko območje Unije, torej blago, za katerega ni potrebna nobena druga carinsko odobrena obravnava ali raba, razen zunanjega tranzitnega postopka v skladu s členom 226 Uredbe (EU) št. 952/2013, vključno s skladiščenjem neunijskega blaga v prosti coni.

Priloga IV vsebuje le blago, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni ter je bilo odobreno ali dejansko uporabljeno za izvršitev smrtne kazni v eni ali več tretjih državah, ki niso odpravile smrtne kazni. Ta priloga ne zajema:

| (a) | strelnega orožja, ki se nadzira v skladu z Uredbo (EU) št. 258/2012; |
| --- | --- |

(a)

strelnega orožja, ki se nadzira v skladu z Uredbo (EU) št. 258/2012;

| (b) | blaga z dvojno rabo, ki se nadzira v skladu z Uredbo (ES) št. 428/2009, in |
| --- | --- |

(b)

blaga z dvojno rabo, ki se nadzira v skladu z Uredbo (ES) št. 428/2009, in

| (c) | blaga, ki se nadzira v skladu s Skupnim stališčem 2008/944/SZVP. |
| --- | --- |

(c)

blaga, ki se nadzira v skladu s Skupnim stališčem 2008/944/SZVP.

2.   Kadar se pri izvozu zdravil zahteva izvozno dovoljenje v skladu s to uredbo, za izvoz pa veljajo tudi zahteve za izvozno dovoljenje v skladu z mednarodnimi konvencijami o nadzoru mamil in psihotropnih snovi, kot je Konvencija o psihotropnih substancah iz leta 1971, lahko države članice z enotnim postopkom izpolnijo obveznosti, ki jim jih nalagata ta uredba in ustrezna konvencija.

Člen 17

Merila za izdajo izvoznih dovoljenj

1.   Pristojni organi odločajo o vlogah za dovoljenje za izvoz blaga s seznama v Prilogi IV, pri čemer upoštevajo vse relevantne dejavnike, zlasti tudi to, ali je katera druga država članica v preteklih treh letih zavrnila vlogo za dovoljenje izvoza blaga z istimi bistvenimi značilnostmi, in dejavnike, povezane z nameravano končno uporabo in nevarnostjo preusmeritve.

2.   Pristojni organ dovoljenja ne izda, če obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da bi bilo blago s seznama iz Priloge IV lahko uporabljeno za izvršitev smrtne kazni v tretji državi.

3.   Za preverjanje nameravane končne uporabe in nevarnosti preusmeritve se uporabljajo pravila iz drugega, tretjega in četrtega pododstavka.

Če proizvajalec blaga s seznama iz oddelka 1 Priloge IV zahteva dovoljenje za izvoz takšnega proizvoda distributerju, pristojni organ oceni sklenjene pogodbene dogovore med proizvajalcem in distributerjem ter ukrepe, ki sta jih sprejela za to, da se blago ne bo uporabilo za izvršitev smrtne kazni.

Če se zahteva dovoljenje za izvoz blaga s seznama iz oddelka 1 Priloge IV končnemu uporabniku, lahko pristojni organ pri oceni nevarnosti preusmeritve upošteva veljavne pogodbene dogovore in izjavo o končni uporabi, ki jo je podpisal končni uporabnik, če je takšna izjava predložena. Če izjava o končni uporabi ni predložena, mora izvoznik dokazati, kdo bo končni uporabnik in kako se bo blago uporabilo. Če izvoznik ne predloži dovolj informacij o končnem uporabniku in končni uporabi, se šteje, da ima pristojni organ utemeljene razloge za domnevo, da bi bilo blago lahko uporabljeno za izvršitev smrtne kazni.

Komisija lahko v sodelovanju s pristojnimi organi držav članic sprejme smernice o najboljši praksi za ocenjevanje končne uporabe in namena uporabe tehnične pomoči.

4.   Pristojni organ pri proučevanju vloge za globalno dovoljenje poleg meril iz odstavka 1 upošteva tudi, ali je izvoznik uporabil sorazmerna in ustrezna sredstva ter postopke za zagotovitev skladnosti z določbami in cilji te uredbe ter roki in pogoji iz dovoljenja.

Člen 18

Prepoved tranzita

Fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu, tudi partnerstvu, s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici ali zunaj nje se prepove izvedba tranzita blaga s seznama v Prilogi IV, če vedo, da se bo kateri koli del pošiljke tega blaga uporabil za izvršitev smrtne kazni v tretji državi.

Člen 19

Zahteva za dovoljenje za določene storitve

1.   Dovoljenje se zahteva za vsako zagotavljanje oziroma opravljanje ene od naslednjih storitev kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi, ki jo proti plačilu ali brezplačno opravi izvajalec tehnične pomoči ali posrednik:

| (a) | tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznama v Prilogi IV ne glede na poreklo takšnega blaga in |
| --- | --- |

(a)

tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznama v Prilogi IV ne glede na poreklo takšnega blaga in

| (b) | posredniških storitev v zvezi v zvezi z blagom s seznama v Prilogi IV ne glede na poreklo takšnega blaga. |
| --- | --- |

(b)

posredniških storitev v zvezi v zvezi z blagom s seznama v Prilogi IV ne glede na poreklo takšnega blaga.

2.   Pri odločanju o vlogah za dovoljenje za opravljanje posredniških storitev v zvezi z blagom s seznama v Prilogi IV se smiselno uporablja člen 17.

Pri odločanju o vlogah za dovoljenje za zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznama v Prilogi IV se merila iz člena 17 uporabijo za to, da se oceni:

| (a) | ali se bo tehnična pomoč zagotovila osebi, subjektu ali organu, ki bi lahko blago, na katerega se tehnična pomoč nanaša, uporabil za izvršitev smrtne kazni, ter |
| --- | --- |

(a)

ali se bo tehnična pomoč zagotovila osebi, subjektu ali organu, ki bi lahko blago, na katerega se tehnična pomoč nanaša, uporabil za izvršitev smrtne kazni, ter

| (b) | ali se bo tehnična pomoč uporabila za popravilo, razvoj, izdelavo, preskušanje, vzdrževanje ali sestavljanje blaga s seznama v Prilogi IV ali za zagotavljanje tehnične pomoči za osebo, subjekt ali organ, ki bi lahko blago, na katerega se tehnična pomoč nanaša, uporabil za izvršitev smrtne kazni. |
| --- | --- |

(b)

ali se bo tehnična pomoč uporabila za popravilo, razvoj, izdelavo, preskušanje, vzdrževanje ali sestavljanje blaga s seznama v Prilogi IV ali za zagotavljanje tehnične pomoči za osebo, subjekt ali organ, ki bi lahko blago, na katerega se tehnična pomoč nanaša, uporabil za izvršitev smrtne kazni.

3.   Odstavek 1 se ne uporablja za zagotavljanje tehnične pomoči, če:

| (a) | tehnična pomoč sestoji iz posredovanja informacij, ki so javne, ali |
| --- | --- |

(a)

tehnična pomoč sestoji iz posredovanja informacij, ki so javne, ali

| (b) | je tehnična pomoč minimalno potrebno sredstvo za namestitev, delovanje, vzdrževanje ali popravilo blaga s seznama v Prilogi IV, katerega izvoz je dovolil pristojni organ v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(b)

je tehnična pomoč minimalno potrebno sredstvo za namestitev, delovanje, vzdrževanje ali popravilo blaga s seznama v Prilogi IV, katerega izvoz je dovolil pristojni organ v skladu s to uredbo.

POGLAVJE V

POSTOPEK IZDAJE DOVOLJENJA

Člen 20

Vrste dovoljenj in organi izdajatelji

1.   Ta uredba določa splošno izvozno dovoljenje Unije za določen izvoz, naveden v Prilogi V.

Pristojni organ države članice, v kateri ima izvoznik prebivališče ali sedež, lahko izvozniku prepove uporabo tega dovoljenja, če obstaja utemeljen sum glede izvoznikove zmožnosti za spoštovanje pogojev tega dovoljenja ali določb zakonodaje o nadzoru izvoza.

Pristojni organi držav članic si izmenjujejo informacije o vseh izvoznikih, ki jim je bila odvzeta pravica do uporabe splošnega izvoznega dovoljenja Unije, razen če presodijo, da določen izvoznik ne bo poskušal izvoziti blaga s seznama iz Priloge IV prek druge države članice. Za ta namen se uporablja varen in šifriran sistem za izmenjavo informacij.

2.   Dovoljenje za izvoz, razen izvoza iz odstavka 1, za katerega se v skladu s to uredbo zahteva dovoljenje, izda na seznamu iz Priloge I navedeni pristojni organ države članice, v kateri ima izvoznik prebivališče ali sedež. Takšno dovoljenje je lahko individualno ali globalno dovoljenje, če zadeva blago s seznama v Prilogi III ali Prilogi IV. Za blago s seznama v Prilogi II je potrebno individualno dovoljenje.

3.   Dovoljenje za tranzit blaga s seznama v Prilogi II izda na seznamu iz Priloge I navedeni pristojni organ države članice, v kateri ima fizična ali pravna oseba, subjekt ali organ, ki prevaža blago znotraj carinskega območja Unije, prebivališče ali sedež. Če ta oseba, subjekt ali organ nima prebivališča ali sedeža v eni od držav članic, dovoljenje izda pristojni organ države članice, v kateri pride do vstopa blaga na carinsko območje Unije. Takšno dovoljenje je individualno dovoljenje.

4.   Dovoljenje za uvoz, za katerega se v skladu s to uredbo zahteva dovoljenje, izda na seznamu v Prilogi I navedeni pristojni organ države članice, v kateri ima muzej sedež. Za blago s seznama v Prilogi II je potrebno individualno dovoljenje.

5.   Dovoljenje za zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznama v Prilogi II izda:

| (a) | na seznamu iz Priloge I navedeni pristojni organ države članice, v kateri ima izvajalec tehnične pomoči prebivališče ali sedež, ali, če ni takšne države članice, pristojni organ države članice, katere državljan je izvajalec tehnične pomoči ali v skladu s pravom katere je bil registriran ali ustanovljen, če se bo pomoč zagotavljala muzeju v tretji državi, ali |
| --- | --- |

(a)

na seznamu iz Priloge I navedeni pristojni organ države članice, v kateri ima izvajalec tehnične pomoči prebivališče ali sedež, ali, če ni takšne države članice, pristojni organ države članice, katere državljan je izvajalec tehnične pomoči ali v skladu s pravom katere je bil registriran ali ustanovljen, če se bo pomoč zagotavljala muzeju v tretji državi, ali

| (b) | na seznamu iz Priloge I navedeni pristojni organ države članice, v kateri ima muzej sedež, če se bo pomoč zagotavljala muzeju v Uniji. |
| --- | --- |

(b)

na seznamu iz Priloge I navedeni pristojni organ države članice, v kateri ima muzej sedež, če se bo pomoč zagotavljala muzeju v Uniji.

6.   Dovoljenje za zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznama v Prilogi III ali Prilogi IV izda na seznamu iz Priloge I navedeni pristojni organ države članice, v kateri ima izvajalec tehnične pomoči prebivališče ali sedež, ali, če ni takšne države članice, pristojni organ države članice, katere državljan je izvajalec tehnične pomoči ali v skladu s pravom katere je bil registriran ali ustanovljen.

7.   Dovoljenje za opravljanje posredniških storitev v zvezi z blagom s seznama v Prilogi III ali Prilogi IV izda na seznamu iz Priloge I navedeni pristojni organ države članice, v kateri ima posrednik prebivališče ali sedež, ali, če ni takšne države članice, pristojni organ države članice, katere državljan je posrednik ali v skladu s pravom katere je bil registriran ali ustanovljen. Tako dovoljenje se izda za določeno količino določenega blaga, ki se prevaža med dvema ali več tretjimi državami. Jasno je treba opredeliti lokacijo blaga v tretji državi porekla, končnega uporabnika in njegovo točno lokacijo.

8.   Vlagatelji predložijo pristojnemu organu vse ustrezne informacije, potrebne pri njihovih vlogah za pridobitev individualnega ali globalnega dovoljenja za izvoz ali posredniške storitve, dovoljenja za tehnično pomoč, individualnega uvoznega dovoljenja ali individualnega dovoljenja za tranzit.

Kar zadeva izvoz pristojni organi prejmejo popolne informacije, zlasti o končnem uporabniku, namembni državi in končni uporabi blaga.

Kar zadeva posredniške storitve pristojni organi prejmejo zlasti podrobne podatke o lokaciji blaga z dvojno rabo v tretji državi porekla, jasen opis blaga in količine, podatke o tretjih strankah, udeleženih pri poslu, namembni tretji državi, končnem uporabniku v tej državi in njegovi točni lokaciji.

Za izdajo dovoljenja se po potrebi lahko zahteva izjava o končni uporabi.

9.   Z odstopanjem od odstavka 8 proizvajalec, kadar bo on ali njegov zastopnik izvažal ali prodajal in izvajal transfer blaga iz točke 3.2 ali 3.3 Priloge III ali oddelka 1 Priloge IV distributerju v tretji državi, predloži informacije o sklenjenih dogovorih in ukrepih, sprejetih za preprečevanje uporabe blaga iz točke 3.2 ali 3.3 Priloge III za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, ali za preprečevanje uporabe blaga iz oddelka 1 Priloge IV za izvršitev smrtne kazni, o namembni državi ter informacije o končni uporabi in končnih uporabnikih blaga, če so na voljo.

10.   Na zahtevo nacionalnega mehanizma za preprečevanje, ustanovljenega v skladu z Opcijskim protokolom h Konvenciji Združenih narodovov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984, se lahko pristojni organi odločijo, da bodo nacionalnemu mehanizmu za preprečevanje, ki to zahteva, dali na voljo informacije, ki so jih od vlagatelja prejeli o namembni državi, prejemniku, končni uporabi in končnih uporabnikih ali, kadar je to ustrezno, o distributerju ter dogovorih in ukrepih iz odstavka 9. Pristojni organi zaslišijo vlagatelja, preden se informacije dajo na voljo, in lahko uvedejo omejitve glede tega, kako se lahko informacije uporabijo. Pristojni organi odločitve sprejmejo v skladu z nacionalnim pravom in prakso.

11.   Države članice vloge za individualna ali globalna dovoljenja obravnavajo v roku, ki se določi z nacionalnim pravom ali prakso.

Člen 21

Dovoljenja

1.   Dovoljenja za izvoz, uvoz ali tranzit se izdajo na obrazcu, ki je skladen s predlogo iz Priloge VII. Dovoljenja glede posredniških storitev se izdajo na obrazcu, ki je skladen s predlogo iz Priloge VIII. Dovoljenja glede tehnične pomoči se izdajo na obrazcu, ki je skladen s predlogo iz Priloge IX. Takšna dovoljenja so veljavna po vsej Uniji. Dovoljenje je veljavno od treh do dvanajstih mesecev z možnostjo podaljšanja za največ 12 mesecev. Globalno dovoljenje je veljavno od enega do treh let z možnostjo podaljšanja za največ dve leti.

2.   Na podlagi dovoljenja za izvoz, izdanega v skladu s členom 12 ali členom 17, lahko izvoznik zagotavlja tehnično pomoč končnemu uporabniku v obsegu, v katerem je takšna pomoč potrebna za namestitev, delovanje, vzdrževanje ali popravilo blaga, za katerega je dovoljen izvoz.

3.   Dovoljenja se lahko izdajo z elektronskimi sredstvi. Posebni postopki se določijo na nacionalni ravni. Države članice, ki izkoristijo to možnost, o tem obvestijo Komisijo.

4.   Pristojni organ v zvezi z dovoljenji za izvoz, uvoz, tranzit, zagotavljanje tehnične pomoči ali opravljanje posredniških storitev postavi kakršne koli zahteve in pogoje, za katere meni, da so primerni.

5.   Pristojni organi lahko v skladu s to uredbo zavrnejo izdajo dovoljenja in lahko razveljavijo, odložijo uporabo, spremenijo ali prekličejo že izdano dovoljenje.

Člen 22

Carinske formalnosti

1.   Pri opravljanju carinskih formalnosti izvoznik ali uvoznik predloži ustrezno izpolnjen obrazec, določen v Prilogi VII, s čimer dokaže, da je pridobil potrebno dovoljenje za zadevni izvoz ali uvoz. Če dokument ni izpolnjen v uradnem jeziku države članice, v kateri potekajo carinske formalnosti, se lahko od izvoznika ali uvoznika zahteva, da poskrbi za prevod v tak uradni jezik.

2.   Če je podana carinska deklaracija v zvezi z blagom, navedenim v Prilogi II, III ali IV, in je potrjeno, da za predvideni izvoz ali uvoz ni bilo izdano dovoljenje v skladu s to uredbo, lahko carinski organ prijavljeno blago zaseže in izvoznika ali uvoznika seznani z možnostjo predložitve vloge za izdajo dovoljenja v skladu s to uredbo. Če vloga za izdajo dovoljenja ni predložena v šestih mesecih po zasegu ali če pristojni organ vlogo zavrne, carinski organi odstranijo zaseženo blago v skladu z veljavnim nacionalnim pravom.

Člen 23

Zahteva po uradnem obveščanju in posvetovanju

1.   Država članica uradno obvesti druge države članice in Komisijo, če njeni pristojni organi, navedeni na seznamu iz Priloge I, sprejmejo odločitev o zavrnitvi vloge za izdajo dovoljenja v skladu s to uredbo ali če razveljavijo dovoljenje, ki so ga izdali. Tako uradno obvestilo se posreduje najpozneje v 30 dneh po dnevu sprejetja odločitve ali razveljavitvi.

2.   Pristojni organ se prek diplomatskih kanalov, kadar je to potrebno ali primerno, posvetuje s pristojnim organom ali organi, ki so v preteklih treh letih zavrnili vlogo za izdajo dovoljenja za izvoz, uvoz, zagotavljanje tehnične pomoči osebi, subjektu ali organu v tretji državi ali opravljanje posredniških storitev v skladu s to uredbo, če prejme vlogo v zvezi z izvozom, tranzitom, zagotavljanjem tehnične pomoči osebi, subjektu ali organu v tretji državi ali opravljanjem posredniških storitev, ki vključuje skoraj povsem enak posel, naveden v taki starejši vlogi, in meni, da bi bilo treba dovoljenje kljub temu izdati.

3.   Če se pristojni organ po posvetovanju iz odstavka 2 odloči izdati dovoljenje, ustrezna država članica nemudoma obvesti druge države članice in Komisijo o svoji odločitvi ter pojasni razloge zanjo, pri čemer po potrebi predloži dodatne informacije.

4.   Kadar zavrnitev izdaje dovoljenja temelji na nacionalni prepovedi v skladu s členom 14(1) ali členom 15(4), ne pomeni odločitve o zavrnitvi vloge v smislu odstavka 1 tega člena.

5.   Vsa uradna obvestila, potrebna v skladu s tem členom, se posredujejo prek varnega in šifriranega sistema za izmenjavo informacij.

POGLAVJE VI

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 24

Spremembe prilog

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 v zvezi s spremembo prilog I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII in IX. Podatki v Prilogi I v zvezi s pristojnimi organi držav članic se spremenijo na podlagi informacij, ki jih posredujejo države članice.

Kadar je v primeru sprememb priloge II, III, IV ali V to potrebno iz izredno nujnih razlogov, se za delegirane akte, sprejete na podlagi tega člena, uporabi postopek iz člena 30.

Člen 25

Zahteve za dodajanje blaga na enega od seznamov blaga

1.   Vsaka država članica lahko na Komisijo naslovi ustrezno utemeljeno zahtevo, da se blago, ki je zasnovano ali se trži za kazenski pregon, doda v Prilogo II, Prilogo III ali Prilogo IV. Takšna zahteva vključuje informacije o:

| (a) | obliki in lastnostih blaga; |
| --- | --- |

(a)

obliki in lastnostih blaga;

| (b) | vseh namenih, za katere je mogoče uporabiti to blago, in |
| --- | --- |

(b)

vseh namenih, za katere je mogoče uporabiti to blago, in

| (c) | mednarodnih ali domačih predpisih, ki bi bili kršeni, če bi se blago uporabilo za kazenski pregon. |
| --- | --- |

(c)

mednarodnih ali domačih predpisih, ki bi bili kršeni, če bi se blago uporabilo za kazenski pregon.

Ko država članica naslovi zahtevo na Komisijo, to zahtevo posreduje tudi drugim državam članicam.

2.   Komisija lahko v treh mesecih od prejema zahteve državo članico, ki je poslala zahtevo, pozove, naj predloži dopolnilne informacije, če meni, da zahteva ne obravnava ene ali več ustreznih točk ali da so potrebne dodatne informacije o eni ali več ustreznih točkah. Komisija sporoči, o katerih točkah je treba predložiti dopolnilne informacije. Komisija svoja vprašanja posreduje drugim državam članicam. Druge države članice lahko Komisiji posredujejo dodatne informacije za oceno zahteve.

3.   Če Komisija meni, da ni treba zahtevati dopolnilnih informacij, ali, kjer je primerno, po prejemu dopolnilnih informacij, ki jih je zahtevala, v 20 tednih od prejema zahteve oziroma prejema dopolnilnih informacij začne postopek za sprejetje zahtevane spremembe ali obvesti državo članico, ki je poslala zahtevo, o razlogih, da tega ne stori.

Člen 26

Izmenjava informacij med organi držav članic in Komisijo

1.   Brez poseganja v člen 23 se Komisija in države članice na zahtevo vzajemno obveščajo o ukrepih, ki jih sprejmejo v skladu s to uredbo in si posredujejo vse pomembne informacije, ki so jim na voljo v zvezi s to uredbo, zlasti o izdanih in zavrnjenih dovoljenjih.

2.   Pomembne informacije o izdanih in zavrnjenih dovoljenjih vsebujejo vsaj vrsto odločitve, utemeljitev ali povzetek takšne odločitve, imena prejemnikov ter, če ne gre za iste osebe, končnih uporabnikov, kot tudi zadevno blago.

3.   Države članice, če je možno v sodelovanju s Komisijo, predložijo javno letno poročilo o svojih dejavnostih, v katerem so podatki o številu prejetih vlog, o blagu in državah, obravnavanih v teh vlogah, ter o svojih odločitvah glede teh vlog. To poročilo ne vključuje informacij, katerih razkritje bi bilo v nasprotju z njenimi bistvenimi varnostnimi interesi.

4.   Komisija pripravi letno poročilo, v katerem so vsebovana letna poročila o dejavnostih iz odstavka 3. To letno poročilo se objavi.

5.   Ta člen ne posega v veljavna nacionalna pravila o zaupnosti in poslovni skrivnosti, razen za posredovanje informacij iz odstavka 2 organom druge države članice in Komisiji.

6.   Zavrnitev izdaje dovoljenja, ki temelji na nacionalni prepovedi, sprejeti v skladu s členom 14(1), ne pomeni zavrnitve dovoljenja v smislu odstavkov 1, 2 in 3 tega člena.

Člen 27

Obdelava osebnih podatkov

Osebni podatki se obdelujejo in izmenjujejo v skladu s pravili, določenimi v Uredbi (EU) 2016/679 in Uredbi (EU) 2018/1725.

Člen 28

Uporaba informacij

Brez poseganja v Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (14) ter nacionalno zakonodajo o dostopu javnosti do dokumentov, se informacije, pridobljene v skladu s to uredbo, uporabljajo zgolj za namen, za katerega se zahtevajo.

14

Člen 29

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 24 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 16. decembra 2016. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 24 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 24, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 30

Postopek v nujnih primerih

1.   Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlament in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 29(6). V tem primeru Komisija nemudoma po tem, ko jo Evropski parlament ali Svet uradno obvesti o sklepu o nasprotovanju aktu, ta akt razveljavi.

Člen 31

Usklajevalna skupina za preprečevanje mučenja

1.   Ustanovi se usklajevalna skupina za preprečevanje mučenja, ki ji predseduje predstavnik Komisije. Vsaka država članica v to skupino imenuje predstavnika.

2.   Usklajevalna skupina za preprečevanje mučenja obravnava vsa vprašanja v zvezi z uporabo te uredbe, ki brez omejitve vključujejo izmenjavo informacij o upravnih praksah, pa tudi morebitna vprašanja, ki jih utegne postaviti predsednik ali predstavnik države članice.

3.   Usklajevalna skupina za preprečevanje mučenja se lahko, kadar je to po njenem mnenju potrebno, posvetuje z izvozniki, posredniki, izvajalci tehnične pomoči in drugimi relevantnimi deležniki, ki jih zadeva ta uredba.

4.   Komisija Evropskemu parlamentu pisno predloži letno poročilo o dejavnostih, preverjanjih in posvetovanjih usklajevalne skupine za preprečevanje mučenja.

Pri pripravi letnega poročila se ustrezno upošteva potrebo po tem, da se ne sme spodkopavati komercialnih interesov fizičnih ali pravnih oseb. Razprave v usklajevalni skupini za preprečevanje mučenja so zaupne.

Člen 32

Pregled

1.   Komisija do 31. julija 2020 in potem vsakih pet let pregleda izvajanje te uredbe ter Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi celovito poročilo o izvajanju in oceni učinka, ki lahko vključuje predloge za njene spremembe. Med pregledom oceni tudi potrebo po vključitvi dejavnosti državljanov Unije v tujini. Države članice Komisiji predložijo vse potrebne podatke za pripravo poročila.

2.   Posebni deli poročila obravnavajo:

| (a) | usklajevalno skupino za preprečevanje mučenja in njene dejavnosti. Pri pripravi poročila se ustrezno upošteva potreba po tem, da se ne sme spodkopavati komercialnih interesov fizičnih ali pravnih oseb. Razprave v skupini so zaupne; |
| --- | --- |

(a)

usklajevalno skupino za preprečevanje mučenja in njene dejavnosti. Pri pripravi poročila se ustrezno upošteva potreba po tem, da se ne sme spodkopavati komercialnih interesov fizičnih ali pravnih oseb. Razprave v skupini so zaupne;

| (b) | informacije o ukrepih, ki jih sprejmejo države članice v skladu s členom 33(1) in jih priglasijo Komisiji v skladu s členom 33(2). |
| --- | --- |

(b)

informacije o ukrepih, ki jih sprejmejo države članice v skladu s členom 33(1) in jih priglasijo Komisiji v skladu s členom 33(2).

Člen 33

Kazni

1.   Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Te kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

2.   Države članice Komisijo brez odlašanja uradno obvestijo o vseh spremembah, ki vplivajo na pravila o kaznih, priglašenih v skladu s členom 17(2) Uredbe (ES) št. 1236/2005.

Člen 34

Ozemeljsko področje uporabe

1.   Ozemeljsko področje uporabe te uredbe je enako kot pri Pogodbah, z izjemo prvega pododstavka člena 3(1), prvega pododstavka člena 4(1), členov 5, 11, 13, 14, 16 in 18, člena 20(1) do (4) ter člena 22, ki se uporabljajo za:

| — | carinsko območje Unije, |
| --- | --- |

—

carinsko območje Unije,

| — | španski območji Ceuta in Melilla, |
| --- | --- |

—

španski območji Ceuta in Melilla,

| — | nemško območje Helgoland. |
| --- | --- |

—

nemško območje Helgoland.

2.   Za namene te uredbe se Ceuto, Helgoland in Melillo obravnava kot del carinskega območja Unije.

Člen 35

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 1236/2005 se razveljavi.

Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje za sklicevanje na to uredbo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge XI.

Člen 36

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 16. januarja 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 29. novembra 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 17. decembra 2018.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1236/2005 z dne 27. junija 2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (UL L 200, 30.7.2005, str. 1).

2

(3)  Glej Prilogo X.

3

(4)  Resolucija 3452 (XXX) Generalne skupščine Združenih narodov z dne 9. decembra 1975.

4

(5)  Resolucija 34/169 Generalne skupščine Združenih narodov z dne 17. decembra 1979.

5

(6)  Odobreno z resolucijama 663 C (XXIV) z dne 31.7.1957 in 2076 (LXII) z dne 13. maja 1977 Ekonomsko-socialnega sveta Združenih narodov.

6

(7)  Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (UL L 335, 13.12.2008, str. 99).

7

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (UL L 134, 29.5.2009, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) št. 258/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o izvajanju člena 10 Protokola Združenih narodov o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranem kriminalu (Protokol ZN o strelnem orožju), uvedbi izvoznih dovoljenj za strelno orožje, njegove sestavne dele in strelivo ter ukrepih glede njihovega uvoza in tranzita (UL L 94, 30.3.2012, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

10

(11)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

11

(12)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

12

(13)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

13

(14)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

14

---

PRILOGA I

SEZNAM PRISTOJNIH ORGANOV IZ ČLENOV 20 IN 23 TER NASLOV ZA URADNO OBVEŠČANJE EVROPSKE KOMISIJE

A.   Pristojni organi držav članic

BELGIJA

| Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand en Energie |
| --- |
| Algemene Directie Economische Analyses en Internationale Economie |
| Dienst Vergunningen |
| Vooruitgangstraat 50 |
| 1210 Brussel |
| BELGIË |

Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand en Energie

Algemene Directie Economische Analyses en Internationale Economie

Dienst Vergunningen

Vooruitgangstraat 50

1210 Brussel

BELGIË

| Service public fédéral économie, PME, classes moyennes et énergie |
| --- |
| Direction générale des analyses économiques et de l'économie internationale |
| Service licences |
| Rue du Progrès, 50 |
| 1210 Bruxelles |
| BELGIQUE |
| Tel. +32 22776713, +32 22775459 |
| Faks +32 22775063 |
| E-naslov: frieda.coosemans@economie.fgov.be |
| johan.debontridder@economie.fgov.be |

Service public fédéral économie, PME, classes moyennes et énergie

Direction générale des analyses économiques et de l'économie internationale

Service licences

Rue du Progrès, 50

1210 Bruxelles

BELGIQUE

Tel. +32 22776713, +32 22775459

Faks +32 22775063

E-naslov: frieda.coosemans@economie.fgov.be

johan.debontridder@economie.fgov.be

BOLGARIJA

| Министерство на икономиката |
| --- |
| ул.„Славянска“ No 8 |
| 1052 София/Sofia |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Министерство на икономиката

ул.„Славянска“ No 8

1052 София/Sofia

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

| Ministry of Economy |
| --- |
| 8, Slavyanska Str., |
| 1052 Sofia |
| BULGARIA |
| Tel. +359 29407771 |
| Faks +359 29880727 |
| E-naslov: exportcontrol@mi.government.bg |

Ministry of Economy

8, Slavyanska Str.,

1052 Sofia

BULGARIA

Tel. +359 29407771

Faks +359 29880727

E-naslov: exportcontrol@mi.government.bg

ČEŠKA

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 224907638 |
| Faks +420 224214558 |
| E-naslov: dual@mpo.cz |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 224907638

Faks +420 224214558

E-naslov: dual@mpo.cz

DANSKA

Priloga III, št. 2 in 3

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotsholmsgade 10 |
| 1216 København K |
| DANMARK |
| Tel. +45 72268400 |
| Faks +45 33933510 |
| E-naslov: jm@jm.dk |

Justitsministeriet

Slotsholmsgade 10

1216 København K

DANMARK

Tel. +45 72268400

Faks +45 33933510

E-naslov: jm@jm.dk

Prilogi II in III, št. 1

| Erhvervs- og Vækstministeriet |
| --- |
| Erhvervsstyrelsen |
| Eksportkontrol |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 København Ø |
| DANMARK |
| Tel. +45 35291000 |
| Faks +45 35291001 |
| E-naslov: eksportkontrol@erst.dk |

Erhvervs- og Vækstministeriet

Erhvervsstyrelsen

Eksportkontrol

Langelinie Allé 17

2100 København Ø

DANMARK

Tel. +45 35291000

Faks +45 35291001

E-naslov: eksportkontrol@erst.dk

NEMČIJA

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Straße 29–35 |
| 65760 Eschborn |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 61969082217 |
| Faks +49 61969081800 |
| E-naslov: ausfuhrkontrolle@bafa.bund.de |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Straße 29–35

65760 Eschborn

DEUTSCHLAND

Tel. +49 61969082217

Faks +49 61969081800

E-naslov: ausfuhrkontrolle@bafa.bund.de

ESTONIJA

| Strateegilise kauba komisjon |
| --- |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| EESTI/ESTONIA |
| Tel. +372 6377192 |
| Faks +372 6377199 |
| E-naslov: stratkom@vm.ee |

Strateegilise kauba komisjon

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

EESTI/ESTONIA

Tel. +372 6377192

Faks +372 6377199

E-naslov: stratkom@vm.ee

IRSKA

| An tAonad Ceadúnúcháin |
| --- |
| An Roinn Gnó, Fiontar agus Nuálaíochta |
| 23 Sráid Chill Dara |
| Baile Átha Cliath 2 |
| ÉIRE |
| Tel. +353 16312121 |
| Faks +353 16312562 |
| E-naslov: exportcontrol@djei.ie |

An tAonad Ceadúnúcháin

An Roinn Gnó, Fiontar agus Nuálaíochta

23 Sráid Chill Dara

Baile Átha Cliath 2

ÉIRE

Tel. +353 16312121

Faks +353 16312562

E-naslov: exportcontrol@djei.ie

| Licensing Unit |
| --- |
| Department of Jobs, Enterprise and Innovation |
| 23 Kildare Street |
| Dublin 2 |
| ÉIRE |
| Tel. +353 16312121 |
| Faks +353 16312562 |
| E-naslov: exportcontrol@djei.ie |

Licensing Unit

Department of Jobs, Enterprise and Innovation

23 Kildare Street

Dublin 2

ÉIRE

Tel. +353 16312121

Faks +353 16312562

E-naslov: exportcontrol@djei.ie

GRČIJA

| Υπουργείο Ανάπτυξης, Ανταγωνιστικότητας, Υποδομών, Μεταφορών και Δικτύων |
| --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας |
| Ερμού και Κορνάρου 1, |
| 105 63 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Υπουργείο Ανάπτυξης, Ανταγωνιστικότητας, Υποδομών, Μεταφορών και Δικτύων

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας

Ερμού και Κορνάρου 1,

105 63 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

| Ministry of Development, Competitiveness, Infrastructure, Transport and Networks |
| --- |
| General Directorate for International Economic Policy, |
| Directorate of Import-Export Regimes, Trade Defence Instruments |
| Ermou and Kornarou 1 |
| GR-105 63 Athens |
| GRČIJA |
| Tel. +30 2103286021-22, +30 2103286051-47 |
| Faks +30 2103286094 |
| E-naslov: e3a@mnec.gr, e3c@mnec.gr |

Ministry of Development, Competitiveness, Infrastructure, Transport and Networks

General Directorate for International Economic Policy,

Directorate of Import-Export Regimes, Trade Defence Instruments

Ermou and Kornarou 1

GR-105 63 Athens

GRČIJA

Tel. +30 2103286021-22, +30 2103286051-47

Faks +30 2103286094

E-naslov: e3a@mnec.gr, e3c@mnec.gr

ŠPANIJA

| Subdirección General de Comercio Internacional de Material de Defensa y Doble Uso |
| --- |
| Secretaría de Estado de Comercio |
| Ministerio de Economía y Competitividad |
| Paseo de la Castellana 162, planta 7 |
| E-28046 Madrid |
| ESPAÑA |
| Tel. +34 913492587 |
| Faks +34 913492470 |
| E-naslov: sgdefensa.sscc@comercio.mineco.es |

Subdirección General de Comercio Internacional de Material de Defensa y Doble Uso

Secretaría de Estado de Comercio

Ministerio de Economía y Competitividad

Paseo de la Castellana 162, planta 7

E-28046 Madrid

ESPAÑA

Tel. +34 913492587

Faks +34 913492470

E-naslov: sgdefensa.sscc@comercio.mineco.es

FRANCIJA

| Ministère des finances et des comptes publics |
| --- |
| Direction générale des douanes et droits indirects |
| Bureau E2 |
| 11 Rue des Deux Communes |
| F-93558 Montreuil Cedex |
| FRANCE |
| Tel. +33 1 57534398 |
| Faks + 33 157534832 |
| E-naslov: dg-e2@douane.finances.gouv.fr |

Ministère des finances et des comptes publics

Direction générale des douanes et droits indirects

Bureau E2

11 Rue des Deux Communes

F-93558 Montreuil Cedex

FRANCE

Tel. +33 1 57534398

Faks + 33 157534832

E-naslov: dg-e2@douane.finances.gouv.fr

HRVAŠKA

| Ministarstvo vanjskih i europskih poslova |
| --- |
| Samostalni sektor za trgovinsku politiku i gospodarsku multilateralu |
| Trg Nikole Šubića Zrinskog 7-8 |
| 10 000 Zagreb |
| REPUBLIKA HRVATSKA |
| Tel. +385 16444625(626) |
| Faks +385 16444601 |

Ministarstvo vanjskih i europskih poslova

Samostalni sektor za trgovinsku politiku i gospodarsku multilateralu

Trg Nikole Šubića Zrinskog 7-8

10 000 Zagreb

REPUBLIKA HRVATSKA

Tel. +385 16444625(626)

Faks +385 16444601

ITALIJA

| Ministero dello Sviluppo Economico |
| --- |
| Direzione Generale per la Politica Commerciale Internazionale |
| Divisione IV |
| Viale Boston, 25 |
| 00144 Roma |
| ITALIA |
| Tel. +39 0659932439 |
| Faks +39 0659647506 |
| E-naslov: polcom4@mise.gov.it |

Ministero dello Sviluppo Economico

Direzione Generale per la Politica Commerciale Internazionale

Divisione IV

Viale Boston, 25

00144 Roma

ITALIA

Tel. +39 0659932439

Faks +39 0659647506

E-naslov: polcom4@mise.gov.it

CIPER

| Υπουργείο Ενέργειας, Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Κλάδος Έκδοσης Αδειών Εισαγωγών/Εξαγωγών |
| Ανδρέα Αραούζου 6 |
| CY-1421 Λευκωσία |
| ΚΥΠΡΟΣ/CYPRUS |

Υπουργείο Ενέργειας, Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Κλάδος Έκδοσης Αδειών Εισαγωγών/Εξαγωγών

Ανδρέα Αραούζου 6

CY-1421 Λευκωσία

ΚΥΠΡΟΣ/CYPRUS

| Ministry of Energy, Commerce, Industry and Tourism |
| --- |
| Trade Service |
| Import/Export Licensing Section |
| 6 Andreas Araouzos Street |
| CY-1421 Nicosia |
| CYPRUS |
| Tel. +357 22867100, +357 22867197, +357 22867332 |
| Faks +357 22375443 |
| E-naslov: ts@mcit.gov.cy, pevgeniou@mcit.gov.cy |

Ministry of Energy, Commerce, Industry and Tourism

Trade Service

Import/Export Licensing Section

6 Andreas Araouzos Street

CY-1421 Nicosia

CYPRUS

Tel. +357 22867100, +357 22867197, +357 22867332

Faks +357 22375443

E-naslov: ts@mcit.gov.cy, pevgeniou@mcit.gov.cy

LATVIJA

| Ārlietu ministrija |
| --- |
| K.Valdemāra iela 3 |
| LV-1395 Rīga |
| LATVIJA |
| Tel. +371 67016426 |
| Faks +371 67828121 |
| E-naslov: mfa.cha@mfa.gov.lv |

Ārlietu ministrija

K.Valdemāra iela 3

LV-1395 Rīga

LATVIJA

Tel. +371 67016426

Faks +371 67828121

E-naslov: mfa.cha@mfa.gov.lv

LITVA

| Policijos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos |
| --- |
| Viešosios policijos valdybos Licencijavimo skyrius |
| Saltoniškių g. 19 |
| LT-08105 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |
| Tel. +370 82719767 |
| Faks +370 52719976 |
| E-naslov: leidimai.pd@policija.lt |

Policijos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos

Viešosios policijos valdybos Licencijavimo skyrius

Saltoniškių g. 19

LT-08105 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Tel. +370 82719767

Faks +370 52719976

E-naslov: leidimai.pd@policija.lt

LUKSEMBURG

| Ministère de l'Économie |
| --- |
| Office des licences |
| 19-21, boulevard Royal |
| L-2449 Luxembourg |
| BP 113/L-2011, Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 22 61 62 |
| Faks +352 46 61 38 |
| E-naslov: office.licences@eco.etat.lu |

Ministère de l'Économie

Office des licences

19-21, boulevard Royal

L-2449 Luxembourg

BP 113/L-2011, Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 22 61 62

Faks +352 46 61 38

E-naslov: office.licences@eco.etat.lu

MADŽARSKA

| Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- |
| Németvölgyi út 37–39 |
| H-1124 Budapest |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |
| Tel. +36 14585599 |
| Faks +36 14585885 |
| E-naslov: armstrade@mkeh.gov.hu |

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Németvölgyi út 37–39

H-1124 Budapest

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel. +36 14585599

Faks +36 14585885

E-naslov: armstrade@mkeh.gov.hu

MALTA

| Dipartiment tal-Kummerċ |
| --- |
| Servizzi ta' Kummerċ |
| Lascaris |
| Valletta VLT2000 |
| MALTA |

Dipartiment tal-Kummerċ

Servizzi ta' Kummerċ

Lascaris

Valletta VLT2000

MALTA

| Commerce Department |
| --- |
| Trade Services |
| Lascaris |
| Valletta VLT2000 |
| MALTA |
| Tel. +356 21242270 |
| Faks +356 25690286 |

Commerce Department

Trade Services

Lascaris

Valletta VLT2000

MALTA

Tel. +356 21242270

Faks +356 25690286

NIZOZEMSKA

| Ministerie van Buitenlandse Zaken |
| --- |
| Directoraat-Generaal Buitenlandse Economische Betrekkingen |
| Directie Internationale Marktordening en Handelspolitiek |
| Bezuidenhoutseweg 67 |
| Postbus 20061 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |
| Tel. +31 703485954, +31 703484652 |

Ministerie van Buitenlandse Zaken

Directoraat-Generaal Buitenlandse Economische Betrekkingen

Directie Internationale Marktordening en Handelspolitiek

Bezuidenhoutseweg 67

Postbus 20061

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Tel. +31 703485954, +31 703484652

AVSTRIJA

| Bundesministerium für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft |
| --- |
| Abteilung „Außenwirtschaftskontrolle“ C2/9 |
| Stubenring 1, |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |
| Tel. +43 1711008341 |
| Faks +43 1711008366 |
| E-naslov: post.c29@bmwfw.gv.at |

Bundesministerium für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft

Abteilung „Außenwirtschaftskontrolle“ C2/9

Stubenring 1,

1011 Wien

ÖSTERREICH

Tel. +43 1711008341

Faks +43 1711008366

E-naslov: post.c29@bmwfw.gv.at

POLJSKA

| Ministerstwo Gospodarki |
| --- |
| Departament Handlu i Usług |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00–507 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |
| Tel. +48 226935553 |
| Faks +48 226934021 |
| E-naslov: SekretariatDHU@mg.gov.pl |

Ministerstwo Gospodarki

Departament Handlu i Usług

Plac Trzech Krzyży 3/5

00–507 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel. +48 226935553

Faks +48 226934021

E-naslov: SekretariatDHU@mg.gov.pl

PORTUGALSKA

| Ministério das Finanças |
| --- |
| AT – Autoridade Tributária e Aduaneira |
| Direcção de Serviços de Licenciamento |
| Rua da Alfândega, n.5, r/c |
| P-1149-006 Lisboa |
| PORTUGAL |
| Tel. +351 218813843 |
| Faks +351 218813986 |
| E-naslov: dsl@at.gov.pt |

Ministério das Finanças

AT – Autoridade Tributária e Aduaneira

Direcção de Serviços de Licenciamento

Rua da Alfândega, n.5, r/c

P-1149-006 Lisboa

PORTUGAL

Tel. +351 218813843

Faks +351 218813986

E-naslov: dsl@at.gov.pt

ROMUNIJA

| Ministerul Economiei, Comerțului și Turismului |
| --- |
| Departamentul pentru Comerț Exterior și Relații Internaționale |
| Direcția Politici Comerciale |
| Calea Victoriei nr. 152 |
| București, sector 1 |
| Cod poștal 010096 |
| ROMÂNIA |
| Tel. +40 214010552, +40 214010504, +40 214010507 |
| Faks +40 214010568, +40 213150454 |
| E-naslov: adrian.berezintu@dce.gov.ro |

Ministerul Economiei, Comerțului și Turismului

Departamentul pentru Comerț Exterior și Relații Internaționale

Direcția Politici Comerciale

Calea Victoriei nr. 152

București, sector 1

Cod poștal 010096

ROMÂNIA

Tel. +40 214010552, +40 214010504, +40 214010507

Faks +40 214010568, +40 213150454

E-naslov: adrian.berezintu@dce.gov.ro

SLOVENIJA

| Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo |
| --- |
| Direktorat za notranji trg, Sektor za trgovinsko politiko |
| Kotnikova 5 |
| 1000 Ljubljana |
| REPUBLIKA SLOVENIJA |
| Tel. +386 1 400 3564 |
| Faks +386 1 400 3588 |

Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo

Direktorat za notranji trg, Sektor za trgovinsko politiko

Kotnikova 5

1000 Ljubljana

REPUBLIKA SLOVENIJA

Tel. +386 1 400 3564

Faks +386 1 400 3588

| Ministry for Economic Development and Technology |
| --- |
| Directorate for Internal Market, Trade Policy Division |
| Kotnikova 5 |
| 1000 Ljubljana |
| THE REPUBLIC OF SLOVENIA |
| Tel. +386 1 400 3564 |
| Faks +386 1 400 3588 |

Ministry for Economic Development and Technology

Directorate for Internal Market, Trade Policy Division

Kotnikova 5

1000 Ljubljana

THE REPUBLIC OF SLOVENIA

Tel. +386 1 400 3564

Faks +386 1 400 3588

SLOVAŠKA

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Odbor výkonu obchodných opatrení |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava |
| SLOVENSKO |
| Tel. +421 248542163 |
| Faks +421 243423915 |
| E-naslov: lucia.filipkova@economy.gov.sk |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Odbor výkonu obchodných opatrení

Mierová 19

827 15 Bratislava

SLOVENSKO

Tel. +421 248542163

Faks +421 243423915

E-naslov: lucia.filipkova@economy.gov.sk

FINSKA

| Sisäministeriö |
| --- |
| Poliisiosasto |
| PL 26 |
| FI-00023 VALTIONEUVOSTO |
| FINLAND |

Sisäministeriö

Poliisiosasto

PL 26

FI-00023 VALTIONEUVOSTO

FINLAND

| Inrikesministeriet |
| --- |
| Polisavdelningen |
| PB 26 |
| FI-00023 STATSRÅDET |
| SUOMI/FINLAND |
| Tel. +358 295480171 |
| Faks +358 916044635 |
| E-naslov: kirjaamo@intermin.fi |

Inrikesministeriet

Polisavdelningen

PB 26

FI-00023 STATSRÅDET

SUOMI/FINLAND

Tel. +358 295480171

Faks +358 916044635

E-naslov: kirjaamo@intermin.fi

ŠVEDSKA

| Kommerskollegium |
| --- |
| PO Box 6803 |
| SE-113 86 Stockholm |
| SVERIGE |
| Tel. +46 86904800 |
| Faks +46 8306759 |
| E-naslov: registrator@kommers.se |

Kommerskollegium

PO Box 6803

SE-113 86 Stockholm

SVERIGE

Tel. +46 86904800

Faks +46 8306759

E-naslov: registrator@kommers.se

ZDRUŽENO KRALJESTVO

Uvoz blaga iz Priloge II:

| Department for Business, Innovation and Skills (BIS) |
| --- |
| Import Licensing Branch (ILB) |
| E-naslov: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk |

Department for Business, Innovation and Skills (BIS)

Import Licensing Branch (ILB)

E-naslov: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk

Izvoz blaga iz prilog II ali III in zagotovitev tehnične pomoči v zvezi z blagom iz Priloge II, kakor je navedeno v členih 3(1) in 4(1):

| Department for Business, Innovation and Skills (BIS) |
| --- |
| Export Control Organisation |
| 1 Victoria Street |
| London |
| SW1H 0ET |
| UNITED KINGDOM |
| Tel. +44 2072154594 |
| Faks +44 2072152635 |
| E-naslov: eco.help@bis.gsi.gov.uk |

Department for Business, Innovation and Skills (BIS)

Export Control Organisation

1 Victoria Street

London

SW1H 0ET

UNITED KINGDOM

Tel. +44 2072154594

Faks +44 2072152635

E-naslov: eco.help@bis.gsi.gov.uk

B.   Naslov za uradno obveščanje Evropske komisije

| European Commission |
| --- |
| Service for Foreign Policy Instruments |
| Office EEAS 7/99 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIUM |
| E-naslov: relex-sanctions@ec.europa.eu |

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments

Office EEAS 7/99

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIUM

E-naslov: relex-sanctions@ec.europa.eu

---

PRILOGA II

SEZNAM BLAGA IZ ČLENOV 3 IN 4

Uvodna opomba:

„Oznake KN“ v tej prilogi se nanašajo na oznake, določene v delu II Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (1).

Če je pred oznako KN navedeno „ex“, potem blago, za katerega velja ta uredba, spada le na del področja uporabe oznake KN ter je določeno z navedenim poimenovanjem in področjem uporabe oznake KN.

Opombe:

| 1. | Točki 1.3 in 1.4 v oddelku 1, ki se nanašata na blago, zasnovano za usmrtitev oseb, ne zajemata medicinsko-tehničnega blaga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Cilj nadzora iz te priloge se ne sme izničiti z izvozom kakršnega koli nenadzorovanega blaga (vključno z obratom), ki vsebuje eno ali več nadzorovanih komponent, kadar je ena ali več nadzorovanih komponent osnovni element tega blaga in jo je mogoče zlahka odstraniti ali uporabiti za druge namene. |
| --- | --- |

2.

| Opomba: | Pri presojanju, ali naj se nadzorovana komponenta oziroma komponente obravnavajo kot osnovni element, je treba upoštevati dejavnike količine, vrednosti, potrebnega tehnološkega vložka in druge posebne okoliščine, zaradi katerih bi bila ena ali več nadzorovanih komponent lahko osnovni element blaga, ki se nabavlja. |
| --- | --- |

Opomba:

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| | 1.   Blago, zasnovano za usmrtitev oseb: |
| ex 4421 90 97
  ex 8208 90 00 | 1.1. | Vislice, giljotine in rezila za giljotine |

Oznaka KN

Opis

Blago, zasnovano za usmrtitev oseb:

ex 4421 90 97

ex 8208 90 00

1.1.

Vislice, giljotine in rezila za giljotine

ex 8543 70 90

ex 9401 79 00

ex 9401 80 00

ex 9402 10 00

| 1.2 | Električni stoli za usmrtitev oseb |
| --- | --- |

1.2

Električni stoli za usmrtitev oseb

ex 9406 00 38

ex 9406 00 80

| 1.3 | Nepredušne komore, npr. iz jekla in stekla, zasnovane za usmrtitev oseb z dovajanjem smrtonosnega plina ali snovi |
| --- | --- |

1.3

Nepredušne komore, npr. iz jekla in stekla, zasnovane za usmrtitev oseb z dovajanjem smrtonosnega plina ali snovi

ex 8413 81 00

ex 9018 90 50

ex 9018 90 60

ex 9018 90 84

| 1.4 | Samodejni injekcijski sistemi, zasnovani za usmrtitev oseb z dajanjem smrtonosne kemične snovi |
| --- | --- |

1.4

Samodejni injekcijski sistemi, zasnovani za usmrtitev oseb z dajanjem smrtonosne kemične snovi

Blago, ki ni primerno za to, da bi ga organi odkrivanja in pregona uporabljali za obvladovanje oseb:

ex 8543 70 90

| 2.1 | Naprave za zadajanje elektrošoka, ki se uporabljajo tako, da jih vklenjena oseba nosi na telesu, kot so pasovi, rokavi in lisice, zasnovani za obvladovanje oseb z zadajanjem elektrošoka |
| --- | --- |

2.1

Naprave za zadajanje elektrošoka, ki se uporabljajo tako, da jih vklenjena oseba nosi na telesu, kot so pasovi, rokavi in lisice, zasnovani za obvladovanje oseb z zadajanjem elektrošoka

ex 7326 90 98

ex 7616 99 90

ex 8301 50 00

ex 3926 90 97

ex 4203 30 00

ex 4203 40 00

ex 4205 00 90

| 2.2 | Lisice za palce in druge prste ter vijaki za stiskanje palcev in drugih prstov |
| --- | --- |

2.2

Lisice za palce in druge prste ter vijaki za stiskanje palcev in drugih prstov

Opomba:

Ta točka zajema nazobčane in nenazobčane lisice in vijake.

ex 7326 90 98

ex 7616 99 90

ex 8301 50 00

ex 3926 90 97

ex 4203 30 00

ex 4203 40 00

ex 4205 00 90

ex 6217 10 00

ex 6307 90 98

| 2.3 | S palicami povezani okovi za noge, obtežena sredstva za vklepanje nog in verige za vklenitev več oseb, ki vključujejo s palicami povezane okove za noge ali obtežena sredstva za vklepanje nog |
| --- | --- |

2.3

S palicami povezani okovi za noge, obtežena sredstva za vklepanje nog in verige za vklenitev več oseb, ki vključujejo s palicami povezane okove za noge ali obtežena sredstva za vklepanje nog

Opombe:

| 1. | S palicami povezani okovi za noge so obroči za vklepanje gležnjev, opremljeni z zaklepnim mehanizmom in povezani s togo palico, ki je običajno izdelana iz kovine. |
| --- | --- |

1.

S palicami povezani okovi za noge so obroči za vklepanje gležnjev, opremljeni z zaklepnim mehanizmom in povezani s togo palico, ki je običajno izdelana iz kovine.

| 2. | Ta točka zajema s palicami povezane okove za noge in obtežena sredstva za vklepanje nog, ki so z verigo povezani z navadnimi lisicami. |
| --- | --- |

2.

Ta točka zajema s palicami povezane okove za noge in obtežena sredstva za vklepanje nog, ki so z verigo povezani z navadnimi lisicami.

ex 7326 90 98

ex 7616 99 90

ex 8301 50 00

ex 3926 90 97

ex 4203 30 00

ex 4203 40 00

ex 4205 00 90

ex 6217 10 00

ex 6307 90 98

| 2.4 | Lisice za obvladovanje oseb, zasnovane za priklepanje na zid, tla ali strop |
| --- | --- |

2.4

Lisice za obvladovanje oseb, zasnovane za priklepanje na zid, tla ali strop

ex 9401 61 00

ex 9401 69 00

ex 9401 71 00

ex 9401 79 00

ex 9401 80 00

ex 9402 10 00

| 2.5 | Prisilni stoli: prisilni stoli, opremljeni z okovi ali drugimi pripravami za vklepanje oseb |
| --- | --- |

2.5

Prisilni stoli: prisilni stoli, opremljeni z okovi ali drugimi pripravami za vklepanje oseb

Opomba:

Ta točka ne prepoveduje stolov, opremljenih izključno z jermeni ali pasovi.

ex 9402 90 00

ex 9403 20 20

ex 9403 20 80

ex 9403 50 00

ex 9403 70 00

ex 9403 81 00

ex 9403 89 00

| 2.6 | Table z okovi in prisilne postelje: table in postelje, opremljene z okovi ali drugimi pripravami za vklepanje oseb |
| --- | --- |

2.6

Table z okovi in prisilne postelje: table in postelje, opremljene z okovi ali drugimi pripravami za vklepanje oseb

Opomba:

Ta točka ne prepoveduje tabel ali postelj, opremljenih izključno z jermeni ali pasovi.

ex 9402 90 00

ex 9403 20 20

ex 9403 50 00

ex 9403 70 00

ex 9403 81 00

ex 9403 89 00

| 2.7 | Postelje z rešetkami: postelje, na katere je nameščena kletka ali podobna struktura, ki osebo v postelji obdaja z vseh štirih strani in od zgoraj, pri čemer so stropna stranica kletke ali ena ali več od stranskih stranic izdelane iz kovinskih ali drugačnih rešetk ter jih je mogoče odpreti samo od zunaj |
| --- | --- |

2.7

Postelje z rešetkami: postelje, na katere je nameščena kletka ali podobna struktura, ki osebo v postelji obdaja z vseh štirih strani in od zgoraj, pri čemer so stropna stranica kletke ali ena ali več od stranskih stranic izdelane iz kovinskih ali drugačnih rešetk ter jih je mogoče odpreti samo od zunaj

ex 9402 90 00

ex 9403 20 20

ex 9403 50 00

ex 9403 70 00

ex 9403 81 00

ex 9403 89 00

| 2.8 | Zamrežene postelje: postelje, na katere je nameščena kletka ali podobna struktura, ki osebo v postelji obdaja z vseh štirih strani in od zgoraj, pri čemer so stropna stranica kletke ali ena ali več od stranskih stranic izdelane iz kovinske ali drugačne mreže ter jih je mogoče odpreti samo od zunaj |
| --- | --- |

2.8

Zamrežene postelje: postelje, na katere je nameščena kletka ali podobna struktura, ki osebo v postelji obdaja z vseh štirih strani in od zgoraj, pri čemer so stropna stranica kletke ali ena ali več od stranskih stranic izdelane iz kovinske ali drugačne mreže ter jih je mogoče odpreti samo od zunaj

Blago, ki ni primerno za to, da bi ga organi odkrivanja in pregona uporabljali za obvladovanje nemirov ali za samozaščito:

ex 9304 00 00

| 3.1 | Gumijevke in druge palice iz kovine ali drugih materialov s kovinskimi bodicami |
| --- | --- |

3.1

Gumijevke in druge palice iz kovine ali drugih materialov s kovinskimi bodicami

ex 3926 90 97

ex 7326 90 98

| 3.2 | Ščiti s kovinskimi bodicami |
| --- | --- |

3.2

Ščiti s kovinskimi bodicami

Biči:

ex 6602 00 00

| 4.1 | Biči z več jermeni, kot so knute ali t. i. mačke z devetimi repi |
| --- | --- |

4.1

Biči z več jermeni, kot so knute ali t. i. mačke z devetimi repi

ex 6602 00 00

| 4.2 | Biči z enim samim jermenom, okovanim z bodicami, kavlji, kovinsko žico ali podobnimi predmeti, ki krepijo njihov učinek |
| --- | --- |

4.2

Biči z enim samim jermenom, okovanim z bodicami, kavlji, kovinsko žico ali podobnimi predmeti, ki krepijo njihov učinek

---

(1)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

---

PRILOGA III

SEZNAM BLAGA IZ ČLENA 11

Uvodna opomba:

„Oznake KN“ v tej prilogi se nanašajo na oznake, določene v delu II Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87.

Če je pred oznako KN navedeno „ex“, potem blago, za katerega velja ta uredba, spada le na del področja uporabe oznake KN ter je določeno z navedenim poimenovanjem in področjem uporabe oznake KN.

Opombe:

| 1. | Cilj nadzora iz te priloge se ne sme izničiti z izvozom kakršnega koli nenadzorovanega blaga (vključno z obratom), ki vsebuje eno ali več nadzorovanih komponent, kadar je ena ali več nadzorovanih komponent osnovni element tega blaga in jo je mogoče zlahka odstraniti ali uporabiti za druge namene.






  Opomba: | Pri presojanju, ali naj se nadzorovana komponenta oziroma komponente obravnavajo kot osnovni element, je treba upoštevati dejavnike količine, vrednosti, potrebnega tehnološkega vložka in druge posebne okoliščine, zaradi katerih bi bila ena ali več nadzorovanih komponent lahko osnovni element blaga, ki se nabavlja. |
| --- | --- | --- |

1.

Opomba:

| 2. | V nekaterih primerih so kemikalije razvrščene po imenu in številki CAS. Seznam se uporablja za kemikalije z isto strukturno formulo (vključno s hidrati) ne glede na ime ali številko CAS. Številke CAS so prikazane za pomoč pri opredelitvi določene kemikalije ali zmesi, neodvisno od nomenklature. Številk CAS ni mogoče uporabljati kot edinstvene identifikatorje, ker imajo nekatere oblike navedene kemikalije različne številke CAS, enako pa velja za zmesi, ki vsebujejo kemikalijo s seznama. |
| --- | --- |

2.

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| | 1.   Blago, zasnovano za obvladovanje oseb: |
| ex 7326 90 98
  ex 7616 99 90
  ex 8301 50 00
  ex 3926 90 97
  ex 4203 30 00
  ex 4203 40 00
  ex 4205 00 90
  ex 6217 10 00
  ex 6307 90 98 | 1.1 | Okovi in verige za vklenitev več oseb |

Oznaka KN

Opis

Blago, zasnovano za obvladovanje oseb:

ex 7326 90 98

ex 7616 99 90

ex 8301 50 00

ex 3926 90 97

ex 4203 30 00

ex 4203 40 00

ex 4205 00 90

ex 6217 10 00

ex 6307 90 98

1.1

Okovi in verige za vklenitev več oseb

Opombe:

| 1. | Okovi so sredstva za vklepanje iz dveh obročev, ki sta opremljena z zaklepnim mehanizmom in med seboj povezana z verigo ali palico. |
| --- | --- |

1.

Okovi so sredstva za vklepanje iz dveh obročev, ki sta opremljena z zaklepnim mehanizmom in med seboj povezana z verigo ali palico.

| 2. | Ta točka ne zajema sredstev za vklepanje nog in verig za vklenitev več oseb, ki so prepovedani v skladu s točko 2.3 Priloge II. |
| --- | --- |

2.

Ta točka ne zajema sredstev za vklepanje nog in verig za vklenitev več oseb, ki so prepovedani v skladu s točko 2.3 Priloge II.

| 3. | Ta točka ne zajema „navadnih lisic“. Navadne lisice so lisice, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:






  — | njihova skupna dolžina, vključno z verigo, merjena od zunanjega roba enega do zunanjega roba drugega obročka, je med 150 in 280 mm, ko sta oba obročka zaklenjena, |
| --- | --- | --- |

3.

Ta točka ne zajema „navadnih lisic“. Navadne lisice so lisice, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:

—

njihova skupna dolžina, vključno z verigo, merjena od zunanjega roba enega do zunanjega roba drugega obročka, je med 150 in 280 mm, ko sta oba obročka zaklenjena,

| — | notranji obod posameznega obročka meri največ 165 mm, ko je obroček zaklenjen na zadnji zarezi zaklepnega mehanizma, |
| --- | --- |

—

notranji obod posameznega obročka meri največ 165 mm, ko je obroček zaklenjen na zadnji zarezi zaklepnega mehanizma,

| — | notranji obod posameznega obročka meri najmanj 200 mm, ko je obroček zaklenjen na prvi zarezi zaklepnega mehanizma, ter |
| --- | --- |

—

notranji obod posameznega obročka meri najmanj 200 mm, ko je obroček zaklenjen na prvi zarezi zaklepnega mehanizma, ter

| — | lisice niso bile prirejene, da bi povzročale telesno bolečino ali trpljenje. |
| --- | --- |

—

lisice niso bile prirejene, da bi povzročale telesno bolečino ali trpljenje.

ex 7326 90 98

ex 7616 99 90

ex 8301 50 00

ex 3926 90 97

ex 4203 30 00

ex 4203 40 00

ex 4205 00 90

ex 6217 10 00

ex 6307 90 98

| 1.2 | Posamični obroči, opremljeni z zaklepnim mehanizmom, katerih notranji obod presega 165 mm, ko je obroč zaklenjen na zadnji zarezi zaklepnega mehanizma |
| --- | --- |

1.2

Posamični obroči, opremljeni z zaklepnim mehanizmom, katerih notranji obod presega 165 mm, ko je obroč zaklenjen na zadnji zarezi zaklepnega mehanizma

Opomba:

Ta točka zajema sredstva za vklepanje vratu in druge posamične obroče, opremljene z zaklepnim mehanizmom, ki so z verigo povezani z navadnimi lisicami

ex 6505 00 10

ex 6505 00 90

ex 6506 91 00

ex 6506 99 10

ex 6506 99 90

| 1.3 | Maske proti pljuvanju: maske, vključno z maskami iz mreže, ki pokrivajo usta tako, da preprečujejo pljuvanje |
| --- | --- |

1.3

Maske proti pljuvanju: maske, vključno z maskami iz mreže, ki pokrivajo usta tako, da preprečujejo pljuvanje

Opomba:

Ta točka zajema maske proti pljuvanju, ki so z verigo povezane z navadnimi lisicami.

Orožje in naprave, zasnovani za obvladovanje nemirov ali za samozaščito:

ex 8543 70 90

ex 9304 00 00

| 2.1 | Prenosno orožje za zadajanje elektrošoka, ki se lahko naenkrat uporabi samo proti eni osebi, med drugim električne gumijevke, električni ščiti, pištole za omamljanje in električni paralizatorji |
| --- | --- |

2.1

Prenosno orožje za zadajanje elektrošoka, ki se lahko naenkrat uporabi samo proti eni osebi, med drugim električne gumijevke, električni ščiti, pištole za omamljanje in električni paralizatorji

Opombe:

| 1. | Ta točka ne zajema pasov za zadajanje elektrošoka in drugih priprav iz točke 2.1 Priloge II. |
| --- | --- |

1.

Ta točka ne zajema pasov za zadajanje elektrošoka in drugih priprav iz točke 2.1 Priloge II.

| 2. | Ta točka ne zajema posameznih elektronskih naprav za zadajanje elektrošoka, če so namenjene za osebno varnost njihovih uporabnikov. |
| --- | --- |

2.

Ta točka ne zajema posameznih elektronskih naprav za zadajanje elektrošoka, če so namenjene za osebno varnost njihovih uporabnikov.

ex 8543 90 00

ex 9305 99 00

| 2.2 | Kompleti, ki vsebujejo vse bistvene sestavne dele prenosnega orožja za zadajanje elektrošoka iz točke 2.1 |
| --- | --- |

2.2

Kompleti, ki vsebujejo vse bistvene sestavne dele prenosnega orožja za zadajanje elektrošoka iz točke 2.1

Opomba:

Za bistvene sestavne dele šteje naslednje blago:

| — | enota za proizvodnjo elektrošoka, |
| --- | --- |

—

enota za proizvodnjo elektrošoka,

| — | stikalo, na daljinsko upravljanje ali ne, in |
| --- | --- |

—

stikalo, na daljinsko upravljanje ali ne, in

| — | elektrode ali po potrebi žice, prek katerih se zada elektrošok. |
| --- | --- |

—

elektrode ali po potrebi žice, prek katerih se zada elektrošok.

ex 8543 70 90

ex 9304 00 00

| 2.3 | Fiksno ali namestljivo električno orožje, ki pokriva široko območje in lahko z elektrošokom cilja na več posameznikov |
| --- | --- |

2.3

Fiksno ali namestljivo električno orožje, ki pokriva široko območje in lahko z elektrošokom cilja na več posameznikov

Orožje in oprema za razširjanje kemičnih snovi za onesposobitev ali dražilnih kemičnih snovi, ki se uporabljajo za obvladovanje nemirov ali za samozaščito, ter nekatere sorodne snovi:

ex 8424 20 00

ex 8424 89 00

ex 9304 00 00

| 3.1 | Prenosno orožje in oprema, s katerima se odmerek kemične snovi za onesposobitev ali dražilne kemične snovi sprosti v smeri proti enemu posamezniku ali tako da učinkuje na majhno območje, npr. v obliki meglice |
| --- | --- |

3.1

Prenosno orožje in oprema, s katerima se odmerek kemične snovi za onesposobitev ali dražilne kemične snovi sprosti v smeri proti enemu posamezniku ali tako da učinkuje na majhno območje, npr. v obliki meglice

Opombe:

| 1. | Ta točka ne zajema opreme iz točke ML7(e) Skupnega seznama vojaškega blaga Evropske unije (1). |
| --- | --- |

1.

Ta točka ne zajema opreme iz točke ML7(e) Skupnega seznama vojaškega blaga Evropske unije (1).

| 2. | Ta točka ne zajema prenosne opreme, tudi če vsebuje kemično snov, če je namenjena za osebno varnost njenega uporabnika. |
| --- | --- |

2.

Ta točka ne zajema prenosne opreme, tudi če vsebuje kemično snov, če je namenjena za osebno varnost njenega uporabnika.

| 3. | Poleg ustreznih kemičnih snovi, kot so agensi za obvladovanje nemirov ali PAVA, se za blago iz točk 3.3 in 3.4 šteje, da gre za kemične snovi za onesposobitev ali dražilne kemične snovi. |
| --- | --- |

3.

Poleg ustreznih kemičnih snovi, kot so agensi za obvladovanje nemirov ali PAVA, se za blago iz točk 3.3 in 3.4 šteje, da gre za kemične snovi za onesposobitev ali dražilne kemične snovi.

ex 2924 29 98

| 3.2 | Vanililamid pelargonske kisline (PAVA) (CAS št. 2444-46-4) |
| --- | --- |

3.2

Vanililamid pelargonske kisline (PAVA) (CAS št. 2444-46-4)

ex 3301 90 30

| 3.3 | Oljna smola capsicum (OC) (CAS št. 8023-77-6) |
| --- | --- |

3.3

Oljna smola capsicum (OC) (CAS št. 8023-77-6)

ex 2924 29 98

ex 2939 99 00

ex 3301 90 30

ex 3302 10 90

ex 3302 90 10

ex 3302 90 90

ex 3824 90 97

| 3.4 | Zmesi, ki vsebujejo najmanj 0,3 mas. % PAVA ali OC in topilo (kot so etanol, 1-propanol ali heksan), ki se lahko uporabijo kot agensi za onesposobitev ali dražilni agensi, zlasti v obliki aerosolov in v tekoči obliki, ali za proizvodnjo agensov za onesposobitev ali dražilnih agensov |
| --- | --- |

3.4

Zmesi, ki vsebujejo najmanj 0,3 mas. % PAVA ali OC in topilo (kot so etanol, 1-propanol ali heksan), ki se lahko uporabijo kot agensi za onesposobitev ali dražilni agensi, zlasti v obliki aerosolov in v tekoči obliki, ali za proizvodnjo agensov za onesposobitev ali dražilnih agensov

Opombe:

| 1. | Ta točka ne zajema omak in pripravkov zanje, juh in pripravkov zanje, mešanic začimb ali zelišč, če PAVA ali OC ni njihova edina sestavna aroma. |
| --- | --- |

1.

Ta točka ne zajema omak in pripravkov zanje, juh in pripravkov zanje, mešanic začimb ali zelišč, če PAVA ali OC ni njihova edina sestavna aroma.

| 2. | Ta točka ne zajema zdravil, za katera je bilo izdano dovoljenje za promet v skladu z zakonodajo Unije (2). |
| --- | --- |

2.

Ta točka ne zajema zdravil, za katera je bilo izdano dovoljenje za promet v skladu z zakonodajo Unije (2).

ex 8424 20 00

ex 8424 89 00

| 3.5 | Fiksna oprema za razširjanje kemičnih snovi za onesposobitev ali dražilnih kemičnih snovi, ki se lahko pritrdi na zid ali strop v zaprtih prostorih ter vključuje posodo s kemičnimi snovmi za onesposobitev ali dražilnimi kemičnimi snovmi in se sproži z daljinskim upravljanjem |
| --- | --- |

3.5

Fiksna oprema za razširjanje kemičnih snovi za onesposobitev ali dražilnih kemičnih snovi, ki se lahko pritrdi na zid ali strop v zaprtih prostorih ter vključuje posodo s kemičnimi snovmi za onesposobitev ali dražilnimi kemičnimi snovmi in se sproži z daljinskim upravljanjem

Opomba:

Poleg ustreznih kemičnih snovi, kot so agensi za obvladovanje nemirov ali PAVA, se za blago iz točk 3.3 in 3.4 šteje, da gre za kemične snovi za onesposobitev ali dražilne kemične snovi.

ex 8424 20 00

ex 8424 89 00

ex 9304 00 00

| 3.6 | Fiksna ali namestljiva oprema za razširjanje agensov za onesposobitev ali dražilnih kemičnih agensov, ki zajema široko območje ter ni namenjena za pritrditev na zid ali strop v zaprtih prostorih |
| --- | --- |

3.6

Fiksna ali namestljiva oprema za razširjanje agensov za onesposobitev ali dražilnih kemičnih agensov, ki zajema široko območje ter ni namenjena za pritrditev na zid ali strop v zaprtih prostorih

Opombe:

| 1. | Ta točka ne zajema opreme iz točke ML7(e) Skupnega seznama vojaškega blaga Evropske unije. |
| --- | --- |

1.

Ta točka ne zajema opreme iz točke ML7(e) Skupnega seznama vojaškega blaga Evropske unije.

| 2. | Ta postavka zajema tudi vodne topove. |
| --- | --- |

2.

Ta postavka zajema tudi vodne topove.

| 3. | Poleg ustreznih kemičnih snovi, kot so agensi za obvladovanje nemirov ali PAVA, se za blago iz točk 3.3 in 3.4 šteje, da gre za kemične snovi za onesposobitev ali dražilne kemične snovi. |
| --- | --- |

3.

Poleg ustreznih kemičnih snovi, kot so agensi za obvladovanje nemirov ali PAVA, se za blago iz točk 3.3 in 3.4 šteje, da gre za kemične snovi za onesposobitev ali dražilne kemične snovi.

---

(1)  Najnovejša različica, ki jo je Svet sprejel 26. februarja 2018 (UL C 98, 15.3.2018, str. 1).

(2)  Glej zlasti Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (UL L 136, 30.4.2004, str. 1) in Direktivo 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 67).

---

PRILOGA IV

BLAGO IZ ČLENA 16, KI BI SE LAHKO UPORABILO ZA IZVRŠITEV SMRTNE KAZNI

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| | 1. | Proizvodi, ki bi se lahko uporabili za usmrtitev oseb z vbrizganjem smrtonosnega odmerka, kot sledi: |

Oznaka KN

Opis

1.

Proizvodi, ki bi se lahko uporabili za usmrtitev oseb z vbrizganjem smrtonosnega odmerka, kot sledi:

| 1.1. | Anestetična sredstva barbiturati s kratkoročnim ali srednjeročnim delovanjem, vključno z, vendar ne omejeno na: |
| --- | --- |

1.1.

Anestetična sredstva barbiturati s kratkoročnim ali srednjeročnim delovanjem, vključno z, vendar ne omejeno na:

ex 2933 53 90

[(a) do (f)]

ex 2933 59 95

[(g) in (h)]

| (a) | amobarbital (št. CAS RN 57-43-2) |
| --- | --- |

(a)

amobarbital (št. CAS RN 57-43-2)

| (b) | amobarbital natrijeva sol (št. CAS RN 64-43-7) |
| --- | --- |

(b)

amobarbital natrijeva sol (št. CAS RN 64-43-7)

| (c) | pentobarbital (št. CAS RN 76-74-4) |
| --- | --- |

(c)

pentobarbital (št. CAS RN 76-74-4)

| (d) | pentobarbital natrijeva sol (št. CAS 57-33-0) |
| --- | --- |

(d)

pentobarbital natrijeva sol (št. CAS 57-33-0)

| (e) | sekobarbital (št. CAS RN 76-73-3) |
| --- | --- |

(e)

sekobarbital (št. CAS RN 76-73-3)

| (f) | sekobarbital natrijeva sol (št. CAS RN 309-43-3) |
| --- | --- |

(f)

sekobarbital natrijeva sol (št. CAS RN 309-43-3)

| (g) | tiopental (št. CAS RN 76-75-5) |
| --- | --- |

(g)

tiopental (št. CAS RN 76-75-5)

| (h) | tiopental natrijeva sol (št. CAS RN 71-73-8), znan tudi kot tiopenton natrij |
| --- | --- |

(h)

tiopental natrijeva sol (št. CAS RN 71-73-8), znan tudi kot tiopenton natrij

ex 3003 90 00

ex 3004 90 00

ex 3824 90 96

Opomba:

V to točko spadajo tudi proizvodi, ki vsebujejo eno od anestetičnih sredstev s seznama anestetičnih sredstev barbituratov s kratkoročnim ali srednjeročnim delovanjem.

---

PRILOGA V

SPLOŠNO IZVOZNO DOVOLJENJE UNIJE EU GEA 2019/125

DEL 1

Blago

To splošno izvozno dovoljenje zajema vse blago s seznama v Prilogi IV k Uredbi (EU) 2019/125 Evropskega parlamenta in Sveta (1).

Zajema tudi zagotavljanje tehnične pomoči končnemu uporabniku v obsegu potrebnih dejavnosti za namestitev, uporabo, vzdrževanje ali popravilo tistega blaga, katerega izvoz je odobren, če to pomoč zagotavlja izvoznik.

DEL 2

Namembne države

Izvozno dovoljenje v skladu z Uredbo (EU) 2019/125 se ne zahteva za dobavo v državo ali na ozemlje, ki je del carinskega območja Unije, kar za namene te uredbe vključuje Ceuto, Helgoland in Melillo (člen 34(2)).

To splošno izvozno dovoljenje velja povsod v Uniji za izvoz v naslednje namembne države:

| | danski ozemlji, ki nista vključeni v carinsko območje:






  — | Ferski otoki, |
| --- | --- | --- |

danski ozemlji, ki nista vključeni v carinsko območje:

—

Ferski otoki,

| — | Grenlandija, |
| --- | --- |

—

Grenlandija,

| | francoska ozemlja, ki niso vključena v carinsko območje:






  — | Francoska Polinezija, |
| --- | --- | --- |

francoska ozemlja, ki niso vključena v carinsko območje:

—

Francoska Polinezija,

| — | Francoska južna in antarktična ozemlja, |
| --- | --- |

—

Francoska južna in antarktična ozemlja,

| — | Nova Kaledonija in pridružena območja, |
| --- | --- |

—

Nova Kaledonija in pridružena območja,

| — | Otoki Wallis in Futuna, |
| --- | --- |

—

Otoki Wallis in Futuna,

| — | Saint-Barthélemy, |
| --- | --- |

—

Saint-Barthélemy,

| — | Saint Pierre in Miquelon, |
| --- | --- |

—

Saint Pierre in Miquelon,

| | nizozemska ozemlja, ki niso vključena v carinsko območje:






  — | Aruba, |
| --- | --- | --- |

nizozemska ozemlja, ki niso vključena v carinsko območje:

—

Aruba,

| — | Bonaire, |
| --- | --- |

—

Bonaire,

| — | Curaçao, |
| --- | --- |

—

Curaçao,

| — | Saba, |
| --- | --- |

—

Saba,

| — | Sint Eustatius, |
| --- | --- |

—

Sint Eustatius,

| — | Sint Maarten, |
| --- | --- |

—

Sint Maarten,

| | ustrezna britanska ozemlja, ki niso vključena v carinsko območje:






  — | Angvila, |
| --- | --- | --- |

ustrezna britanska ozemlja, ki niso vključena v carinsko območje:

—

Angvila,

| — | Bermudi, |
| --- | --- |

—

Bermudi,

| — | Falklandski otoki, |
| --- | --- |

—

Falklandski otoki,

| — | Gibraltar, |
| --- | --- |

—

Gibraltar,

| — | Južna Georgia in otoki Južni Sandwich, |
| --- | --- |

—

Južna Georgia in otoki Južni Sandwich,

| — | Montserrat, |
| --- | --- |

—

Montserrat,

| — | Otoki Turks in Caicos, |
| --- | --- |

—

Otoki Turks in Caicos,

| — | Sveta Helena in pridružena območja, |
| --- | --- |

—

Sveta Helena in pridružena območja,

| | Albanija |
| --- | --- |

Albanija

| | Andora |
| --- | --- |

Andora

| | Argentina |
| --- | --- |

Argentina

| | Avstralija |
| --- | --- |

Avstralija

| | Benin |
| --- | --- |

Benin

| | Bolivija |
| --- | --- |

Bolivija

| | Bosna in Hercegovina |
| --- | --- |

Bosna in Hercegovina

| | Črna gora |
| --- | --- |

Črna gora

| | Dominikanska republika |
| --- | --- |

Dominikanska republika

| | Džibuti |
| --- | --- |

Džibuti

| | Ekvador |
| --- | --- |

Ekvador

| | Filipini |
| --- | --- |

Filipini

| | Gabon |
| --- | --- |

Gabon

| | Gruzija |
| --- | --- |

Gruzija

| | Gvineja Bissau |
| --- | --- |

Gvineja Bissau

| | Honduras |
| --- | --- |

Honduras

| | Islandija |
| --- | --- |

Islandija

| | Južna Afrika |
| --- | --- |

Južna Afrika

| | Kanada |
| --- | --- |

Kanada

| | Kirgizistan |
| --- | --- |

Kirgizistan

| | Kolumbija |
| --- | --- |

Kolumbija

| | Kostarika |
| --- | --- |

Kostarika

| | Liberija |
| --- | --- |

Liberija

| | Lihtenštajn |
| --- | --- |

Lihtenštajn

| | Mehika |
| --- | --- |

Mehika

| | Moldavija |
| --- | --- |

Moldavija

| | Mongolija |
| --- | --- |

Mongolija

| | Mozambik |
| --- | --- |

Mozambik

| | Namibija |
| --- | --- |

Namibija

| | nekdanja jugoslovanska republika Makedonija |
| --- | --- |

nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

| | Nepal |
| --- | --- |

Nepal

| | Nikaragva |
| --- | --- |

Nikaragva

| | Norveška |
| --- | --- |

Norveška

| | Nova Zelandija |
| --- | --- |

Nova Zelandija

| | Panama |
| --- | --- |

Panama

| | Paragvaj |
| --- | --- |

Paragvaj

| | Ruanda |
| --- | --- |

Ruanda

| | San Marino |
| --- | --- |

San Marino

| | São Tomé in Príncipe |
| --- | --- |

São Tomé in Príncipe

| | Sejšeli |
| --- | --- |

Sejšeli

| | Srbija |
| --- | --- |

Srbija

| | Švica (tudi Büsingen in Campione d'Italia) |
| --- | --- |

Švica (tudi Büsingen in Campione d'Italia)

| | Togo |
| --- | --- |

Togo

| | Turčija |
| --- | --- |

Turčija

| | Turkmenistan |
| --- | --- |

Turkmenistan

| | Ukrajina |
| --- | --- |

Ukrajina

| | Urugvaj |
| --- | --- |

Urugvaj

| | Uzbekistan |
| --- | --- |

Uzbekistan

| | Venezuela |
| --- | --- |

Venezuela

| | Vzhodni Timor |
| --- | --- |

Vzhodni Timor

| | Zelenortski otoki |
| --- | --- |

Zelenortski otoki

DEL 3

Pogoji in zahteve za uporabo tega splošnega izvoznega dovoljenja

| (1) | Tega splošnega izvoznega dovoljenja se ne sme uporabljati, če:






  (a) | je bila izvozniku prepovedana uporaba tega splošnega izvoznega dovoljenja v skladu s členom 20(1) Uredbe (EU) 2019/125; |
| --- | --- | --- |

(1)

(a)

je bila izvozniku prepovedana uporaba tega splošnega izvoznega dovoljenja v skladu s členom 20(1) Uredbe (EU) 2019/125;

| (b) | so pristojni organi države članice, v kateri ima izvoznik prebivališče ali sedež, izvoznika obvestili, da je ali je lahko zadevno blago kot celota ali po delih namenjeno ponovnemu izvozu v tretjo državo ali uporabi za izvršitev smrtne kazni v tretji državi; |
| --- | --- |

(b)

so pristojni organi države članice, v kateri ima izvoznik prebivališče ali sedež, izvoznika obvestili, da je ali je lahko zadevno blago kot celota ali po delih namenjeno ponovnemu izvozu v tretjo državo ali uporabi za izvršitev smrtne kazni v tretji državi;

| (c) | izvoznik ve ali ima utemeljene razloge za domnevo, da je zadevno blago kot celota ali po delih namenjeno ponovnemu izvozu v tretjo državo ali uporabi za izvršitev smrtne kazni v tretji državi; |
| --- | --- |

(c)

izvoznik ve ali ima utemeljene razloge za domnevo, da je zadevno blago kot celota ali po delih namenjeno ponovnemu izvozu v tretjo državo ali uporabi za izvršitev smrtne kazni v tretji državi;

| (d) | se zadevno blago izvaža v prostocarinsko območje ali prosto skladišče v namembni državi, ki jo zajema to splošno izvozno dovoljenje; |
| --- | --- |

(d)

se zadevno blago izvaža v prostocarinsko območje ali prosto skladišče v namembni državi, ki jo zajema to splošno izvozno dovoljenje;

| (e) | je izvoznik proizvajalec zadevnih zdravil in ni sklenil pravno zavezujočega dogovora z distributerjem, v skladu s katerim mora distributer za vse dobave in prenose skleniti pravno zavezujoč dogovor, v skladu s katerim, po možnosti ob odvračilni pogodbeni kazni, stranka






  (i) | blaga, prejetega od distributerja, ne sme uporabiti za izvršitev smrtne kazni; |
| --- | --- | --- |

(e)

je izvoznik proizvajalec zadevnih zdravil in ni sklenil pravno zavezujočega dogovora z distributerjem, v skladu s katerim mora distributer za vse dobave in prenose skleniti pravno zavezujoč dogovor, v skladu s katerim, po možnosti ob odvračilni pogodbeni kazni, stranka

(i)

blaga, prejetega od distributerja, ne sme uporabiti za izvršitev smrtne kazni;

| (ii) | tega blaga ne sme dobaviti ali prenesti tretji stranki, če stranka ve ali ima utemeljene razloge za domnevo, da je blago namenjeno uporabi za izvršitev smrtne kazni, ter |
| --- | --- |

(ii)

tega blaga ne sme dobaviti ali prenesti tretji stranki, če stranka ve ali ima utemeljene razloge za domnevo, da je blago namenjeno uporabi za izvršitev smrtne kazni, ter

| (iii) | določi enake zahteve za katero koli tretjo stranko, ki bi ji stranka lahko dobavila ali prenesla to blago. |
| --- | --- |

(iii)

določi enake zahteve za katero koli tretjo stranko, ki bi ji stranka lahko dobavila ali prenesla to blago.

| (f) | izvoznik ni proizvajalec zadevnih zdravil in ni pridobil podpisane izjave končnega uporabnika v namembni državi; |
| --- | --- |

(f)

izvoznik ni proizvajalec zadevnih zdravil in ni pridobil podpisane izjave končnega uporabnika v namembni državi;

| (g) | izvoznik zdravil ni sklenil pravno zavezujočega dogovora z distributerjem ali končnim uporabnikom, v skladu s katerim mora, po možnosti ob odvračilni pogodbeni kazni, distributer ali končni uporabnik, če je dogovor sklenjen s končnim uporabnikom, pridobiti predhodno dovoljenje izvoznika za






  (i) | vsak prenos ali dobavo katerega koli dela pošiljke organu kazenskega pregona v državi ali na ozemlju, kjer smrtna kazen ni odpravljena, |
| --- | --- | --- |

(g)

izvoznik zdravil ni sklenil pravno zavezujočega dogovora z distributerjem ali končnim uporabnikom, v skladu s katerim mora, po možnosti ob odvračilni pogodbeni kazni, distributer ali končni uporabnik, če je dogovor sklenjen s končnim uporabnikom, pridobiti predhodno dovoljenje izvoznika za

(i)

vsak prenos ali dobavo katerega koli dela pošiljke organu kazenskega pregona v državi ali na ozemlju, kjer smrtna kazen ni odpravljena,

| (ii) | vsak prenos ali dobavo katerega koli dela pošiljke fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu, ki nabavlja ustrezno blago za takšen organ kazenskega pregona ali takšnemu organu kazenskega pregona zagotavlja storitve, ki vključujejo uporabo takšnega blaga, in |
| --- | --- |

(ii)

vsak prenos ali dobavo katerega koli dela pošiljke fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu, ki nabavlja ustrezno blago za takšen organ kazenskega pregona ali takšnemu organu kazenskega pregona zagotavlja storitve, ki vključujejo uporabo takšnega blaga, in

| (iii) | vsak ponovni izvoz ali prenos katerega koli dela pošiljke v državo ali na ozemlje, kjer smrtna kazen ni odpravljena, ali |
| --- | --- |

(iii)

vsak ponovni izvoz ali prenos katerega koli dela pošiljke v državo ali na ozemlje, kjer smrtna kazen ni odpravljena, ali

| (h) | izvoznik blaga, pri katerem ne gre za zdravila, s končnim uporabnikom ni sklenil pravno zavezujočega sporazuma iz točke (g). |
| --- | --- |

(h)

izvoznik blaga, pri katerem ne gre za zdravila, s končnim uporabnikom ni sklenil pravno zavezujočega sporazuma iz točke (g).

| (2) | Izvozniki, ki uporabljajo to splošno izvozno dovoljenje EU GEA 2019/125, uradno obvestijo pristojne organe države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež, o prvi uporabi tega splošnega izvoznega dovoljenja najpozneje 30 dni po dnevu, ko je bil izvršen prvi izvoz.
  Izvozniki v carinski deklaraciji tudi navedejo, da uporabljajo omenjeno splošno izvozno dovoljenje EU GEA 2019/125, in sicer tako, da v polju 44 navedejo ustrezno kodo iz podatkovne zbirke TARIC. |
| --- | --- |

(2)

Izvozniki v carinski deklaraciji tudi navedejo, da uporabljajo omenjeno splošno izvozno dovoljenje EU GEA 2019/125, in sicer tako, da v polju 44 navedejo ustrezno kodo iz podatkovne zbirke TARIC.

| (3) | Zahteve po poročanju, povezane z uporabo tega splošnega izvoznega dovoljenja, in vse dodatne informacije, ki jih država članica, iz katere se izvaža, lahko zahteva za blago, ki se izvaža s tem splošnim izvoznim dovoljenjem, določijo države članice.
  Država članica lahko zahteva od izvoznikov, ki imajo prebivališče ali sedež v tej državi članici, da se registrirajo pred prvo uporabo tega splošnega izvoznega dovoljenja. Brez poseganja v člen 20(1) Uredbe (EU) 2019/125 je registracija samodejna, pristojni organi pa jo izvozniku potrdijo takoj, vsekakor pa v desetih delovnih dneh od prejema. |
| --- | --- |

(3)

Država članica lahko zahteva od izvoznikov, ki imajo prebivališče ali sedež v tej državi članici, da se registrirajo pred prvo uporabo tega splošnega izvoznega dovoljenja. Brez poseganja v člen 20(1) Uredbe (EU) 2019/125 je registracija samodejna, pristojni organi pa jo izvozniku potrdijo takoj, vsekakor pa v desetih delovnih dneh od prejema.

---

(1)  Uredba (EU) 2019/125 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (glej stran 1 tega Uradnega lista).

---

PRILOGA VI

SEZNAM OZEMELJ DRŽAV ČLANIC IZ ČLENA 11(2)

DANSKA

| — | Grenlandija. |
| --- | --- |

—

Grenlandija.

FRANCIJA

| — | Nova Kaledonija in pridružena območja, |
| --- | --- |

—

Nova Kaledonija in pridružena območja,

| — | Francoska Polinezija, |
| --- | --- |

—

Francoska Polinezija,

| — | Francoska južna in antarktična ozemlja, |
| --- | --- |

—

Francoska južna in antarktična ozemlja,

| — | otoki Wallis in Futuna, |
| --- | --- |

—

otoki Wallis in Futuna,

| — | St Pierre in Miquelon. |
| --- | --- |

—

St Pierre in Miquelon.

NEMČIJA

| — | Büsingen. |
| --- | --- |

—

Büsingen.

---

PRILOGA VII

OBRAZEC ZA IZVOZNO ALI UVOZNO DOVOLJENJE IZ ČLENA 21(1)

Tehnična specifikacija:

Naslednji obrazec meri 210 × 297 mm, lahko je krajši za največ 5 mm in daljši za največ 8 milimetrov. Velikost polja temelji na merski enoti, ki je desetina palca vodoravno in šestina palca navpično. Velikost podrazdelkov temelji na merski enoti, ki je desetina palca vodoravno.

EVROPSKA UNIJA

DOVOLJENJE IZVOZ /UVOZ OPREMA ZA MUČENJE

1 Viagateij (polno ime, naslov, carinska, številka) Vrsta:

DOVOLJENJE ZA IZVOZ ALI UVOZ BLAGA, KI BI SE LAHKO UPORABILO ZA MUČENJE (UREDBA (EU) 2019/125)

2 Prejemnik (polno ime in naslov)

3 Št. dovoljenja

Izvoz Uvoz

4 Datum prenehanja veljavnosti

5 Zastopnik/Predstavnik (če to ni viagatelj)

6 Država, kjer se blago nahaja

Koda

7 Namembra država

Koda

8 Država članica, v kateri bo potekal carinski postopek

9 Končni uporabnik (polno ime in naslov)

Organ, ki je izdal dovoljenje

10 Opis predmeta

11 Št. predmeta 1

12 Oznaka KN

13 Količina

14 Posebne zahteve in pogoji

10 Opis predmeta

11 Št. predmeta 2

12 Oznaka KN

13 Količina

14 Posebne zahteve in pogoji

10 Opis predmeta

11 Št. predmeta 3

12 Oznaka KN

13 Količina

14 Posebne zahteve in pogoji

15 Spodaj podpisani potrjujem, da je pristojni organ v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) 2019/125 in ob upoštevanju zahtev, pogojev in postopkov, določenih v tem obrazcu in v prilogi(-ah), ki jo/jih navaja, odobril [izvoz] [uvoz] (neustrezno prečrtaj) za blago, opisano v polju 10.

16 Število prilog

V (kraj, datum)

Ime (tipkano ali s tiskanimi črkami)

Podpis: (Žig organa, ki je izdal dovoljenje)

Opomba: V polje 1 stolpca 17 vpišite količino, ki je še na voljo, v polje 2 stolpca 17, pa vpišite količino, ki je bila v tem primeru odšteta.

3 Št. dovoljenja

11 Št. predmeta

17 Neto količina (Neto masa/druga enota, z označitvijo te enote)

18 Carinski dokumenti (vrsta in številka) in datum odbitka

19 Država članica, ime in podpis, žig o odbitku

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

Pojasnila k obrazcu

„Dovoljenje za izvoz in uvoz blaga, ki bi se lahko uporabilo za mučenje (Uredba (EU) 2019/125)“

Ta obrazec se uporablja za izdajo dovoljenja za izvoz ali uvoz blaga, v skladu z Uredbo (EU) 2019/125 Evropskega parlamenta in Sveta (1). Ne sme se uporabljati kot dovoljenje za zagotavljanje tehnične pomoči.

1

Organ izdajatelj je organ, opredeljen v točki (h) člena 2 Uredbe (EU) 2019/125, ki se nahaja v Prilogi I k navedeni uredbi.

Dovoljenja se izdajo na tem obrazcu, ki obsega en sam list, natisnjen obojestransko. Pristojni carinski urad odšteje izvoženo količino od celotne količine, ki je na voljo. Poskrbeti mora, da so različni predmeti, na katera se nanaša dovoljenje, v ta namen jasno ločeni.

Kadar so zaradi nacionalnih postopkov v državah članicah potrebne dodatne kopije obrazca (na primer za prošnjo), se ta obrazec za dovoljenje lahko vključi v kompletu, ki vsebuje potrebne kopije, v skladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi. V polju nad poljem 3 vsakega vzorca ter na levem robu mora biti jasno označeno, čemu (npr. prošnja, kopija za vlagatelja) so zadevne kopije namenjene. En sam izvod šteje kot obrazec za dovoljenje iz Priloge VII k Uredbi (EU) 2019/125.

| Polje 1 | Vlagatelj: | Navedite ime in polni naslov vlagatelja.
  Navede se lahko tudi carinska številka vlagatelja (v mnogih primerih neobvezno).
  Vrsta vlagatelja mora biti označena (neobvezno) v ustreznem polju, s številkami 1, 2 ali 4 glede na določbe iz opredelitve v členu 2(i) Uredbe (EU) 2019/125. |
| --- | --- | --- |
| Polje 3 | Št. dovoljenja: | Navedite številko in označite bodisi polje za uvoz ali izvoz. 1 Za opredelitev izrazov „izvoz“ in „uvoz“ glej člen 2(d) in (e) ter člen 34 Uredbe (EU) 2019/125. |
| Polje 4 | Datum prenehanja veljavnosti: | Navedite dan (z dvema številkama), mesec (z dvema številkama) in leto (s štirimi številkami). |
| Polje 5 | Zastopnik/predstavnik: | Navedite ime ustrezno pooblaščenega predstavnika ali (carinskega) zastopnika, ki nastopa v imenu vlagatelja, če ta ne vlaga prošnje sam. Glej tudi člen 18 Uredbe (EU) 952/2013. |
| Polje 6 | Država, kjer se blago nahaja: | Navedite ime zadevne države in njeno kodo, določeno z Uredbo (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2). 1 Glej Uredbo Komisije (EU) št. 1106/2012 (3). |
| Polje 7 | Namembna država: | Navedite ime zadevne države in njeno kodo, določeno z Uredbo (ES) št. 471/2009. 1 Glej Uredbo (EU) št. 1106/2012. |
| Polje 10 | Opis predmeta: | Vključite podatke o embalaži zadevnega blaga. Vrednost blaga se lahko navede tudi v polju 10.
  Če v polju 10 ni dovolj prostora, nadaljujte na priloženem praznem listu in se sklicujte na številko dovoljenja. Število prilog navedite v polju 16.
  Ta obrazec se uporablja za največ tri različne vrste blaga (glej prilogi II in III k Uredbi (EU) 2019/125). Če je potrebno dati dovoljenje za izvoz ali uvoz več kot treh vrst blaga, izdajte dve dovoljenji. |
| Polje 11 | Št. predmeta: | To polje se izpolni le na hrbtni strani obrazca. Prepričajte se, da št. predmeta ustreza natisnjeni številki predmeta v polju 11, ki se nahaja poleg opisa zadevnega predmeta na sprednji strani. |
| Polje 14 | Posebne zahteve in pogoji: | Če v polju 14 ni dovolj prostora, nadaljujte na priloženem praznem listu in se sklicujte na številko dovoljenja. Število prilog navedite v polju 16. |
| Polje 16 | Število prilog: | Navedite število morebitnih prilog (glej razlago k poljema 10 in 14). |

Polje 1

Vlagatelj:

Navedite ime in polni naslov vlagatelja.

Navede se lahko tudi carinska številka vlagatelja (v mnogih primerih neobvezno).

Vrsta vlagatelja mora biti označena (neobvezno) v ustreznem polju, s številkami 1, 2 ali 4 glede na določbe iz opredelitve v členu 2(i) Uredbe (EU) 2019/125.

Polje 3

Št. dovoljenja:

Navedite številko in označite bodisi polje za uvoz ali izvoz. 1 Za opredelitev izrazov „izvoz“ in „uvoz“ glej člen 2(d) in (e) ter člen 34 Uredbe (EU) 2019/125.

Polje 4

Datum prenehanja veljavnosti:

Navedite dan (z dvema številkama), mesec (z dvema številkama) in leto (s štirimi številkami).

Polje 5

Zastopnik/predstavnik:

Navedite ime ustrezno pooblaščenega predstavnika ali (carinskega) zastopnika, ki nastopa v imenu vlagatelja, če ta ne vlaga prošnje sam. Glej tudi člen 18 Uredbe (EU) 952/2013.

Polje 6

Država, kjer se blago nahaja:

Navedite ime zadevne države in njeno kodo, določeno z Uredbo (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2). 1 Glej Uredbo Komisije (EU) št. 1106/2012 (3).

2

3

Polje 7

Namembna država:

Navedite ime zadevne države in njeno kodo, določeno z Uredbo (ES) št. 471/2009. 1 Glej Uredbo (EU) št. 1106/2012.

Polje 10

Opis predmeta:

Vključite podatke o embalaži zadevnega blaga. Vrednost blaga se lahko navede tudi v polju 10.

Če v polju 10 ni dovolj prostora, nadaljujte na priloženem praznem listu in se sklicujte na številko dovoljenja. Število prilog navedite v polju 16.

Ta obrazec se uporablja za največ tri različne vrste blaga (glej prilogi II in III k Uredbi (EU) 2019/125). Če je potrebno dati dovoljenje za izvoz ali uvoz več kot treh vrst blaga, izdajte dve dovoljenji.

Polje 11

Št. predmeta:

To polje se izpolni le na hrbtni strani obrazca. Prepričajte se, da št. predmeta ustreza natisnjeni številki predmeta v polju 11, ki se nahaja poleg opisa zadevnega predmeta na sprednji strani.

Polje 14

Posebne zahteve in pogoji:

Če v polju 14 ni dovolj prostora, nadaljujte na priloženem praznem listu in se sklicujte na številko dovoljenja. Število prilog navedite v polju 16.

Polje 16

Število prilog:

Navedite število morebitnih prilog (glej razlago k poljema 10 in 14).

---

(1)  Uredba (EU) 2019/125 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o trgovanju z nekaterim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (UL L 30, 31.1.2019, str. 1).

1

(2)  Uredba (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1172/95, (UL L 152, 16.6.2009, str. 23).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj. (UL L 328, 28.11.2012, str. 7).

3

---

PRILOGA VIII

OBRAZEC ZA DOVOLJENJE ZA OPRAVLJANJE POSREDNIŠKIH STORITEV IZ ČLENA 21(1)

Tehnične specifikacije:

Naslednji obrazec meri 210 × 297 mm, z odstopanjem največ 5 mm manj in 8 mm več. Velikost polja temelji na merski enoti, ki je desetina palca vodoravno in šestina palca navpično. Velikost podrazdelkov temelji na merski enoti, ki je desetina palca vodoravno.

EVROPSKA UNIJA

1

1 Posrednik, ki vlaga prošnjo (polno ime in naslov)

DOVOLJENJE ZA OPRAVLJANJE POSREDNIŠKIH STORITEV VZVEZI Z BLAGOM, KI BI SE LAHKO UPORABILO ZAMUČENJE ALI IZVRŠEVANJE SMRTNE KAZNI(UREDBA (EU) 2019/125)

Dovoljenje za posredniške storitve (Uredba (EU) 2019/125)

2 Fizična ali pravna oseba, subjekt ali organ, ki izvaža blago iz ustrezne tretje države v ciljno tretjo državo (polno ime in naslov)

3 Št. dovoljenja

Individualno dovoljenje10 Globalno dovoljenje

4 Datum poteka

5 Prejemnik v namembni tretji državi (polno ime in naslov)

Končni uporabnik Distributer Drugo

6 Tretja država, v kateri se nahaja blago

Oznaka države

7 Namembna tretja država

Oznaka države

8 Končni uporabnik v namembni tretji državi (polno ime in naslov), če se razlikuje od prejemnika

Končni uporabnik Distributer

9 Država članica, v kateri ima posrednik prebivališče ali sedež

Če ni ustrezne države članice, država članica, katere državljan je posrednik, ali v kateri ima sedež kot pravna oseba, subjekt ali organ

1

10 Vpletene tretje strani (npr. agent)

Organ izdajatelj

11 Končna uporaba (če je ustrezno)

12 Natančne informacije o lokaciji blaga v tretji državi, v kateri se nahaja

13 Opis predmeta

14 Št. predmeta1

15 Oznaka HS

16 Količina

17 Valuta in vrednost

13 Opis predmeta

14 Št. predmeta 2

15 Oznaka HS

16 Količina

17 Valuta in vrednost

13 Opis predmeta

14 Št. predmeta 3

15 Oznaka HS

16 Količina

17 Valuta in vrednost

18 Posebne zahteve in pogoji

19 Spodaj podpisani potrjujem, da je pristojni organ v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) 2019/125 in ob upoštevanju zahtev, pogojev in postopkov, določenih v tem obrazcu in v prilogi(-ah), ki jo/jih navaja, odobril posredniške storitve za blago, opisano v polju 13.

20 Število prilog

V (kraj, datum)

Ime (tipkano ali s tiskanimi črkami)

Podpis: (Žig organa izdajatelja)

EVROPSKA UNIJA

Poročilo o uporabi dovoljene količine

DOVOLJENJE ZA OPRAVLJANJE POSREDNIŠKIH STORITEVV ZVEZI Z BLAGOM, KI BI SE LAHKO UPORABILO ZAMUČENJE ALI IZVRŠEVANJE SMRTNE KAZNI(UREDBA (EU) 2019/125)

Opomba: V prvi del stolpca 21 vpišite količino, ki je še na voljo, v drugi del pa količino, ki je bila v tem primeru odšteta.

3 Št. dovoljenja

14 Št. predmeta

21 Neto količina (neto masa ali druga enota) z navedbo enote

22 Datum odštetja

23 Referenčni dokument (država, vrsta, številka)

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

1.

2.

Pojasnila k obrazcu

„Dovoljenje za opravljanje posredniških storitev v zvezi z blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni ali mučenje (Uredba (EU) 2019/125 Evropskega parlamenta in Sveta (1))“.

Ta obrazec za dovoljenje se uporablja za izdajo dovoljenja za posredniške storitve v skladu z Uredbo (EU) 2019/125.

Organ izdajatelj je opredeljen v točki (h) člena 2 Uredbe (EU) 2019/125. Je organ, naveden na seznamu pristojnih organov v Prilogi I k navedeni uredbi.

| Polje 1 | Posrednik, ki vlaga prošnjo | Navedite ime in polni naslov posrednika, ki vlaga prošnjo. Posrednik je opredeljen v točki (l) člena 2 Uredbe (EU) 2019/125. |
| --- | --- | --- |
| Polje 3 | Št. dovoljenja | Vnesite številko in z izbiro ustreznega okenca označite, ali gre za posamezno ali globalno dovoljenje (glej točki (p) in (q) člena 2 Uredbe (EU) 2019/125 za opredelitvi pojmov). |
| Polje 4 | Datum poteka | Navedite dan (z dvema številkama), mesec (z dvema številkama) in leto (s štirimi številkami). Posamezno dovoljenje velja najmanj tri in največ dvanajst mesecev, globalno dovoljenje pa najmanj eno in največ tri leta. Ob izteku veljavnosti je mogoče po potrebi zaprositi za podaljšanje. |
| Polje 5 | Prejemnik | Zraven imena in naslova navedite, ali je prejemnik v ciljni tretji državi končni uporabnik, distributer iz točke (r) člena 2 Uredbe (EU) 2019/125 ali subjekt, ki ima drugo vlogo pri transakciji.
  Če je prejemnik sicer distributer, vendar del pošiljke uporablja za specifično končno uporabo, označite okenci „Distributer“ in „Končni uporabnik“ ter v polju 11 navedite končno uporabo. |
| Polje 6 | Tretja država, kjer se nahaja blago | Navedite ime zadevne države in njeno kodo, ki jo najdete na seznamu kod, določenih v skladu z Uredbo (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Glej Uredbo Komisije (EU) št. 1106/2012 (3). |
| Polje 7 | Namembna tretja država | Navedite ime zadevne države in njeno kodo, ki jo najdete na seznamu kod, določenih v skladu z Uredbo (ES) št. 471/2009. Glej Uredbo (EU) št. 1106/2012. |
| Polje 9 | Država članica izdajateljica | V ustrezno vrstico vnesite ime zadevne države in njeno kodo, ki jo najdete na seznamu kod, določenih z Uredbo (ES) št. 471/2009. Glej Uredbo (EU) št. 1106/2012. |
| Polje 11 | Končna uporaba | Natančno opišite predvideno uporabo blaga in navedite, ali je končni uporabnik organ kazenskega pregona, kakor je opredeljen v točki (c) člena 2 Uredbe (EU) 2019/125, ali izvajalec usposabljanja za uporabo blaga, s katerim se trguje.
  Pustite polje prazno, če se posredniške storitve opravljajo za distributerja, razen če distributer uporablja del blaga za specifično končno uporabo. |
| Polje 12 | Natančna lokacija blaga v tretji državi, iz katere bo izvoženo. | Opišite nahajališče blaga v tretji državi, iz katere bo dobavljeno osebi, subjektu ali organu iz polja 2. Lokacija mora biti naslov v državi, navedeni v polju 6, ali podobni podatki, ki opisujejo nahajališče blaga. Ne pozabite, da ni dovoljeno vnesti številke poštnega predala ali podobnega poštnega naslova. |
| Polje 13 | Opis predmeta | Opis blaga mora vključevati sklicevanje na določen predmet iz Priloge III ali IV k Uredbi (EU) 2019/125. Vključite podatke o embalaži zadevnega blaga.
  Če v polju 13 ni dovolj prostora, nadaljujte na priloženem praznem listu in se sklicujte na številko dovoljenja. Število prilog navedite v polju 20. |
| Polje 14 | Št. predmeta | To polje se izpolni le na hrbtni strani obrazca. Prepričajte se, da št. predmeta ustreza natisnjeni številki predmeta v polju 14, ki se nahaja poleg opisa zadevnega predmeta na sprednji strani. |
| Polje 15 | Oznaka HS | Oznaka HS je carinska koda, ki se dodeli blagu v sklopu harmoniziranega sistema. Če je znana koda iz kombinirane nomenklature EU, je mogoče vnesti to kodo. Glej Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1821 (4) za aktualno različico kombinirane nomenklature. |
| Polje 17 | Valuta in vrednost | Vnesite vrednost in valuto za ceno, ki jo je treba plačati (brez pretvarjanja). Če cena ni znana, je treba uporabiti ocenjeno vrednost, pred tem pa navesti EV. Valuto je treba vnesti s črkovno oznako (ISO 4217:2015). |
| Polje 18 | Posebne zahteve in pogoji | Polje 18 se nanaša na predmet 1, 2 ali 3 (navedite ustreznega), opisan v poljih 14 do 16. Če v polju 18 ni dovolj prostora, nadaljujte na priloženem praznem listu in se sklicujte na številko dovoljenja. Število prilog navedite v polju 20. |
| Polje 20 | Število prilog | Navedite število morebitnih prilog (glej razlago k poljema 13 in 18). |

Polje 1

Posrednik, ki vlaga prošnjo

Navedite ime in polni naslov posrednika, ki vlaga prošnjo. Posrednik je opredeljen v točki (l) člena 2 Uredbe (EU) 2019/125.

Polje 3

Št. dovoljenja

Vnesite številko in z izbiro ustreznega okenca označite, ali gre za posamezno ali globalno dovoljenje (glej točki (p) in (q) člena 2 Uredbe (EU) 2019/125 za opredelitvi pojmov).

Polje 4

Datum poteka

Navedite dan (z dvema številkama), mesec (z dvema številkama) in leto (s štirimi številkami). Posamezno dovoljenje velja najmanj tri in največ dvanajst mesecev, globalno dovoljenje pa najmanj eno in največ tri leta. Ob izteku veljavnosti je mogoče po potrebi zaprositi za podaljšanje.

Polje 5

Prejemnik

Zraven imena in naslova navedite, ali je prejemnik v ciljni tretji državi končni uporabnik, distributer iz točke (r) člena 2 Uredbe (EU) 2019/125 ali subjekt, ki ima drugo vlogo pri transakciji.

Če je prejemnik sicer distributer, vendar del pošiljke uporablja za specifično končno uporabo, označite okenci „Distributer“ in „Končni uporabnik“ ter v polju 11 navedite končno uporabo.

Polje 6

Tretja država, kjer se nahaja blago

Navedite ime zadevne države in njeno kodo, ki jo najdete na seznamu kod, določenih v skladu z Uredbo (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Glej Uredbo Komisije (EU) št. 1106/2012 (3).

2

3

Polje 7

Namembna tretja država

Navedite ime zadevne države in njeno kodo, ki jo najdete na seznamu kod, določenih v skladu z Uredbo (ES) št. 471/2009. Glej Uredbo (EU) št. 1106/2012.

Polje 9

Država članica izdajateljica

V ustrezno vrstico vnesite ime zadevne države in njeno kodo, ki jo najdete na seznamu kod, določenih z Uredbo (ES) št. 471/2009. Glej Uredbo (EU) št. 1106/2012.

Polje 11

Končna uporaba

Natančno opišite predvideno uporabo blaga in navedite, ali je končni uporabnik organ kazenskega pregona, kakor je opredeljen v točki (c) člena 2 Uredbe (EU) 2019/125, ali izvajalec usposabljanja za uporabo blaga, s katerim se trguje.

Pustite polje prazno, če se posredniške storitve opravljajo za distributerja, razen če distributer uporablja del blaga za specifično končno uporabo.

Polje 12

Natančna lokacija blaga v tretji državi, iz katere bo izvoženo.

Opišite nahajališče blaga v tretji državi, iz katere bo dobavljeno osebi, subjektu ali organu iz polja 2. Lokacija mora biti naslov v državi, navedeni v polju 6, ali podobni podatki, ki opisujejo nahajališče blaga. Ne pozabite, da ni dovoljeno vnesti številke poštnega predala ali podobnega poštnega naslova.

Polje 13

Opis predmeta

Opis blaga mora vključevati sklicevanje na določen predmet iz Priloge III ali IV k Uredbi (EU) 2019/125. Vključite podatke o embalaži zadevnega blaga.

Če v polju 13 ni dovolj prostora, nadaljujte na priloženem praznem listu in se sklicujte na številko dovoljenja. Število prilog navedite v polju 20.

Polje 14

Št. predmeta

To polje se izpolni le na hrbtni strani obrazca. Prepričajte se, da št. predmeta ustreza natisnjeni številki predmeta v polju 14, ki se nahaja poleg opisa zadevnega predmeta na sprednji strani.

Polje 15

Oznaka HS

Oznaka HS je carinska koda, ki se dodeli blagu v sklopu harmoniziranega sistema. Če je znana koda iz kombinirane nomenklature EU, je mogoče vnesti to kodo. Glej Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1821 (4) za aktualno različico kombinirane nomenklature.

4

Polje 17

Valuta in vrednost

Vnesite vrednost in valuto za ceno, ki jo je treba plačati (brez pretvarjanja). Če cena ni znana, je treba uporabiti ocenjeno vrednost, pred tem pa navesti EV. Valuto je treba vnesti s črkovno oznako (ISO 4217:2015).

Polje 18

Posebne zahteve in pogoji

Polje 18 se nanaša na predmet 1, 2 ali 3 (navedite ustreznega), opisan v poljih 14 do 16. Če v polju 18 ni dovolj prostora, nadaljujte na priloženem praznem listu in se sklicujte na številko dovoljenja. Število prilog navedite v polju 20.

Polje 20

Število prilog

Navedite število morebitnih prilog (glej razlago k poljema 13 in 18).

---

(1)  Uredba (EU) 2019/125 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (UL L 30, 31.1.2019, str. 1).

1

(2)  Uredba (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1172/95 (UL L 152, 16.6.2009, str. 23).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1821 z dne 6. oktobra 2016 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 294, 28.10.2016, str. 1).

4

---

PRILOGA IX

OBRAZEC ZA DOVOLJENJE ZA ZAGOTAVLJANJE TEHNIČNE POMOČI IZ ČLENA 21(1)

Tehnične specifikacije:

Naslednji obrazec meri 210 × 297 mm, z odstopanjem največ 5 mm manj in 8 mm več. Velikost polja temelji na merski enoti, ki je desetina palca vodoravno in šestina palca navpično. Velikost podrazdelkov temelji na merski enoti, ki je desetina palca vodoravno.

EVROPSKA UNIJA

1

1 Izvajalec tehnične pomoči, ki vlaga prošnjo (polno ime in naslov)

DOVOLJENJE ZA ZAGOTAVLJANJE TEHNIČNE POMOČI VZVEZI Z BLAGOM, KI BI SE LAHKO UPORABILO ZAMUČENJE ALI IZVRŠEVANJE SMRTNE KAZNI(UREDBA (EU) 2019/125)

Dovoljenje za tehnično pomoč (Uredba (EU) 2019/125)

2 Fizična ali pravna oseba, subjekt ali organ, ki se mu bo zagotavljala tehnična pomoč (polno ime in naslov)

3 Št. dovoljenja

Na podlagi člena 3 4 7a 7d

4 Datum poteka

5 Fizična ali pravna oseba, subjekt ali organ, naveden v polju 2 je

Muzej

Organ kazenskega pregona

Ustanova, ki zagotavlja izobraževanje ali usposabljanje

Izvajalec popravil, vzdrževanja ali drugih tehničnih storitev v zvezi z blagom, na katerega se nanaša tehnična pomoč

Proizvajalec blaga, na katerega se nanaša tehnična pomoč

Nič od zgoraj navedenega. Navedite dejavnost fizične ali pravne osebe, subjekta ali organa, navedenega v polju 2:

6 Tretja država ali država članica, kateri se bo zagotavljala tehnična pomoč (ime in koda)

7 Dovoljenje velja za

Enkratna tehnična pomoč

Tehnična pomoč, ki se zagotavlja za določeno obdobje Navedite obdobje:

8 Država članica, v kateri ima izvajalec tehnične pomoči prebivališče ali sedež

Če ni ustrezne države članice, država članica, katere državljan je izvajalec tehnične pomoči, ali v kateri ima sedež kot pravna oseba, subjekt ali organ

1

9 Opis vrste blaga, na katerega se nanaša tehnična pomoč

Organ izdajatelj

10 Opis tehnične pomoči, za katero se izdaja dovoljenje

11 Če je oseba, subjekt ali organ iz polja 2 oseba, subjekt ali organ v tretji državi, se bo tehnična pomoč zagotavljala

iz EU v navedeno tretjo državo s pomočjo osebja v tej tretji državi iz druge tretje države (obrazložite)

12 Opis usposabljanja za uporabo blaga, na katerega se nanaša tehnična pomoč, ki se bo izvajalo za fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ iz polja 2

13 Usposabljanje za uporabo blaga, navedenega v polju 9, bo izvajal:

Izvajalec tehnične pomoči, naveden v polju 1

Tretja oseba, ki deluje v imenu ali v povezavi z izvajalcem tehnične pomoči (polno ime in naslov)

14 Posebne zahteve in pogoji

15 Spodaj podpisani potrjujem, da je pristojni organ v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) 2019/125 in ob upoštevanju zahtev, pogojev in postopkov, določenih v tem obrazcu in v prilogi(-ah), ki jo/jih navaja, odobril zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z blagom, opisanim v polju 9.

16 Število prilog

V (kraj, datum)

Ime (tipkano ali s tiskanimi črkami)

Podpis: (Žig organa izdajatelja)

Pojasnila k obrazcu

„Dovoljenje za zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni ali mučenje (Uredba (EU) 2019/125 Evropskega parlamenta in Sveta (1))“.

S tem obrazcem za dovoljenje se dovoli zagotavljanje tehnične pomoči v skladu z Uredbo (EU) 2019/125. Če tehnična pomoč spremlja izvoz, za katerega je bilo izdano dovoljenje na podlagi Uredbe (EU) 2019/125 ali v skladu z njo, se ta obrazec ne uporablja, razen kadar:

| — | se tehnična pomoč nanaša na blago, navedeno v Prilogi II k Uredbi (EU) 2019/125 (glej člen 3(2)), ali |
| --- | --- |

—

se tehnična pomoč nanaša na blago, navedeno v Prilogi II k Uredbi (EU) 2019/125 (glej člen 3(2)), ali

| — | tehnična pomoč v zvezi z blagom iz Priloge III ali Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/125 presega dejavnosti, potrebne za namestitev, delovanje, vzdrževanje ali popravilo izvoženega blaga (glej člen 21(2), v zvezi z blagom, navedenim v Prilogi IV, pa del 1 Splošnega izvoznega dovoljenja Unije EU GEA 2019/125 v Prilogi V k Uredbi (EU) 2019/125). |
| --- | --- |

—

tehnična pomoč v zvezi z blagom iz Priloge III ali Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/125 presega dejavnosti, potrebne za namestitev, delovanje, vzdrževanje ali popravilo izvoženega blaga (glej člen 21(2), v zvezi z blagom, navedenim v Prilogi IV, pa del 1 Splošnega izvoznega dovoljenja Unije EU GEA 2019/125 v Prilogi V k Uredbi (EU) 2019/125).

Organ izdajatelj je opredeljen v točki (h) člena 2 Uredbe (EU) 2019/125. Je organ, naveden na seznamu pristojnih organov v Prilogi I k navedeni uredbi.

Dovoljenja se izdajo na tem enostranskem obrazcu, ki se mu po potrebi dodajo priloge.

| Polje 1 | Izvajalec tehnične pomoči, ki vlaga prošnjo | Navedite ime in polni naslov vlagatelja. Izvajalec tehnične pomoči je opredeljen v točki (m) člena 2 Uredbe (EU) 2019/125.
  Če tehnična pomoč spremlja izvoz, za katerega je bilo izdano dovoljenje, po možnosti navedite tudi carinsko številko vlagatelja in številko s tem povezanega izvoznega dovoljenja v polje 14. |
| --- | --- | --- |
| Polje 3 | Št. dovoljenja | Vnesite številko in z izbiro ustreznega okenca označite, na katerem členu Uredbe (EU) 2019/125 temelji dovoljenje. |
| Polje 4 | Datum poteka | Navedite dan (z dvema številkama), mesec (z dvema številkama) in leto (s štirimi številkami). Dovoljenje je veljavno najmanj tri in največ dvanajst mesecev. Ob izteku veljavnosti je mogoče po potrebi zaprositi za podaljšanje. |
| Polje 5 | Dejavnost fizične ali pravne osebe, subjekta ali organa, navedenega v polju 2 | Navedite glavno dejavnost osebe, subjekta ali organa, ki se mu bo zagotavljala tehnična pomoč. Pojem organ kazenskega pregona je opredeljen v točki (c) člena 2 Uredbe (EU) 2019/125.
  Če glavne dejavnosti ni na seznamu, označite možnost „Nič od navedenega“ in s splošnimi besedami (npr. prodajalec na debelo, prodajalec na drobno, bolnišnica) opišite glavno dejavnost. |
| Polje 6 | Tretja država ali država članica, v kateri se bo zagotavljala tehnična pomoč | Navedite ime zadevne države in njeno kodo, ki jo najdete na seznamu kod, določenih v skladu z Uredbo (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Glej Uredbo Komisije (EU) št. 1106/2012 (3).
  Upoštevajte, da se v polju 6 država članica navede le, če dovoljenje temelji na členu 4 Uredbe (EU) 2019/125. |
| Polje 7 | Vrsta dovoljenja | Navedite, ali se tehnična pomoč zagotavlja zgolj za določeno obdobje, in če je temu tako, dopišite, koliko dni, tednov ali mesecev se mora izvajalec tehnične pomoči odzivati na zahteve za nasvete, podporo ali usposabljanje. Enkratno zagotavljanje tehnične pomoči se nanaša na eno posamezno zahtevo za nasvet, podporo ali določeno usposabljanje (tudi če gre za večdnevni tečaj). |
| Polje 8 | Država članica izdajateljica | V ustrezno vrstico vnesite ime zadevne države članice in njeno kodo, ki jo najdete na seznamu kod, določenih z Uredbo (ES) št. 471/2009. Glej Uredbo (EU) št. 1106/2012. |
| Polje 9 | Opis vrste blaga, na katerega se nanaša tehnična pomoč | Opišite vrsto blaga, na katerega se nanaša tehnična pomoč. Opis mora vključevati sklicevanje na določen predmet iz Priloge II, III ali IV k Uredbi (EU) 2019/125. |
| Polje 10 | Opis tehnične pomoči, za katero se izdaja dovoljenje | Razumljivo in natančno opišite tehnično pomoč. Navedite datum in številko sporazuma z izvajalcem tehnične pomoči ali po potrebi priložite sporazum. |
| Polje 11 | Način zagotavljanja | Polje 11 pustite prazno, če dovoljenje temelji na členu 4 Uredbe (ES) št. 1236/2005 (EU) 2019/125.
  Če se tehnična pomoč zagotavlja iz tretje države, ki ni tretja država, v kateri ima prejemnik prebivališče oziroma sedež, navedite ime zadevne države in njeno kodo, ki jo najdete na seznamu kod, določenih v skladu z Uredbo (ES) št. 471/2009. Glej Uredbo (EU) št. 1106/2012. |
| Polje 12 | Opis usposabljanja o uporabi blaga, na katerega se nanaša tehnična pomoč | Navedite, ali tehnično pomoč ali tehnični servis, ki ju zajema opredelitev tehnične pomoči iz točke (f) člena 2 Uredbe (EU) 2019/125, spremlja usposabljanje uporabnikov zadevnega blaga. Navedite, kateri uporabniki bodo deležni usposabljanja, ter dopišite cilje in vsebino programa usposabljanja. |
| Polje 14 | Posebne zahteve in pogoji | Če v polju 14 ni dovolj prostora, nadaljujte na priloženem praznem listu in se sklicujte na številko dovoljenja. Število prilog navedite v polju 16. |
| Polje 16 | Število prilog | Navedite število morebitnih prilog (glej razlago k poljema 10 in 14). |

Polje 1

Izvajalec tehnične pomoči, ki vlaga prošnjo

Navedite ime in polni naslov vlagatelja. Izvajalec tehnične pomoči je opredeljen v točki (m) člena 2 Uredbe (EU) 2019/125.

Če tehnična pomoč spremlja izvoz, za katerega je bilo izdano dovoljenje, po možnosti navedite tudi carinsko številko vlagatelja in številko s tem povezanega izvoznega dovoljenja v polje 14.

Polje 3

Št. dovoljenja

Vnesite številko in z izbiro ustreznega okenca označite, na katerem členu Uredbe (EU) 2019/125 temelji dovoljenje.

Polje 4

Datum poteka

Navedite dan (z dvema številkama), mesec (z dvema številkama) in leto (s štirimi številkami). Dovoljenje je veljavno najmanj tri in največ dvanajst mesecev. Ob izteku veljavnosti je mogoče po potrebi zaprositi za podaljšanje.

Polje 5

Dejavnost fizične ali pravne osebe, subjekta ali organa, navedenega v polju 2

Navedite glavno dejavnost osebe, subjekta ali organa, ki se mu bo zagotavljala tehnična pomoč. Pojem organ kazenskega pregona je opredeljen v točki (c) člena 2 Uredbe (EU) 2019/125.

Če glavne dejavnosti ni na seznamu, označite možnost „Nič od navedenega“ in s splošnimi besedami (npr. prodajalec na debelo, prodajalec na drobno, bolnišnica) opišite glavno dejavnost.

Polje 6

Tretja država ali država članica, v kateri se bo zagotavljala tehnična pomoč

Navedite ime zadevne države in njeno kodo, ki jo najdete na seznamu kod, določenih v skladu z Uredbo (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Glej Uredbo Komisije (EU) št. 1106/2012 (3).

2

3

Upoštevajte, da se v polju 6 država članica navede le, če dovoljenje temelji na členu 4 Uredbe (EU) 2019/125.

Polje 7

Vrsta dovoljenja

Navedite, ali se tehnična pomoč zagotavlja zgolj za določeno obdobje, in če je temu tako, dopišite, koliko dni, tednov ali mesecev se mora izvajalec tehnične pomoči odzivati na zahteve za nasvete, podporo ali usposabljanje. Enkratno zagotavljanje tehnične pomoči se nanaša na eno posamezno zahtevo za nasvet, podporo ali določeno usposabljanje (tudi če gre za večdnevni tečaj).

Polje 8

Država članica izdajateljica

V ustrezno vrstico vnesite ime zadevne države članice in njeno kodo, ki jo najdete na seznamu kod, določenih z Uredbo (ES) št. 471/2009. Glej Uredbo (EU) št. 1106/2012.

Polje 9

Opis vrste blaga, na katerega se nanaša tehnična pomoč

Opišite vrsto blaga, na katerega se nanaša tehnična pomoč. Opis mora vključevati sklicevanje na določen predmet iz Priloge II, III ali IV k Uredbi (EU) 2019/125.

Polje 10

Opis tehnične pomoči, za katero se izdaja dovoljenje

Razumljivo in natančno opišite tehnično pomoč. Navedite datum in številko sporazuma z izvajalcem tehnične pomoči ali po potrebi priložite sporazum.

Polje 11

Način zagotavljanja

Polje 11 pustite prazno, če dovoljenje temelji na členu 4 Uredbe (ES) št. 1236/2005 (EU) 2019/125.

Če se tehnična pomoč zagotavlja iz tretje države, ki ni tretja država, v kateri ima prejemnik prebivališče oziroma sedež, navedite ime zadevne države in njeno kodo, ki jo najdete na seznamu kod, določenih v skladu z Uredbo (ES) št. 471/2009. Glej Uredbo (EU) št. 1106/2012.

Polje 12

Opis usposabljanja o uporabi blaga, na katerega se nanaša tehnična pomoč

Navedite, ali tehnično pomoč ali tehnični servis, ki ju zajema opredelitev tehnične pomoči iz točke (f) člena 2 Uredbe (EU) 2019/125, spremlja usposabljanje uporabnikov zadevnega blaga. Navedite, kateri uporabniki bodo deležni usposabljanja, ter dopišite cilje in vsebino programa usposabljanja.

Polje 14

Posebne zahteve in pogoji

Če v polju 14 ni dovolj prostora, nadaljujte na priloženem praznem listu in se sklicujte na številko dovoljenja. Število prilog navedite v polju 16.

Polje 16

Število prilog

Navedite število morebitnih prilog (glej razlago k poljema 10 in 14).

---

(1)  Uredba (EU) 2019/125 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (UL L 30, 31.1.2019, str. 1).

1

(2)  Uredba (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1172/95 (UL L 152, 16.6.2009, str. 23).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7).

3

---

PRILOGA X

RAZVELJAVLJENA UREDBA Z NJENIMI ZAPOREDNIMI SPREMEMBAMI

| Uredba Sveta (ES) št. 1236/2005
  (UL L 200, 30.7.2005, str. 1) | |
| --- | --- |
| Uredba Komisije (ES) št. 1377/2006
  (UL L 255, 19.9.2006, str. 3) | |
| Uredba Sveta (ES) št. 1791/2006
  (UL L 363, 20.12.2006, str. 1) | samo trinajsti odstavek člena 1(1) kar zadeva Uredbo (ES) št. 1236/2005, in točka 13.5 Priloge |
| Uredba Komisije (ES) št. 675/2008
  (UL L 189, 17.7.2008, str. 14) | |
| Uredba Komisije (EU) št. 1226/2010
  (UL L 336, 21.12.2010, str. 13) | |
| Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1352/2011
  (UL L 338, 21.12.2011, str. 31) | |
| Uredba Sveta (EU) št. 517/2013
  (UL L 158, 10.6.2013, str. 1) | samo člen 1(1)(n) četrti odstavek in točka 16.4 Priloge |
| Uredba Komisije (EU) št. 585/2013
  (UL L 169, 21.6.2013, str. 46) | |
| Uredba (EU) št. 37/2014 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 18, 21.1.2014, str. 1) | samo točka 12 iz Priloge |
| Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 775/2014
  (UL L 210, 17.7.2014, str. 1) | |
| Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1113
  (UL L 182, 10.7.2015, str. 10) | |
| Uredba (EU) 2016/2134 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 338, 13.12.2016, str. 1) | |
| Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/181
  (UL L 40, 13.2.2018, str. 1) | |

Uredba Sveta (ES) št. 1236/2005

(UL L 200, 30.7.2005, str. 1)

Uredba Komisije (ES) št. 1377/2006

(UL L 255, 19.9.2006, str. 3)

Uredba Sveta (ES) št. 1791/2006

(UL L 363, 20.12.2006, str. 1)

samo trinajsti odstavek člena 1(1) kar zadeva Uredbo (ES) št. 1236/2005, in točka 13.5 Priloge

Uredba Komisije (ES) št. 675/2008

(UL L 189, 17.7.2008, str. 14)

Uredba Komisije (EU) št. 1226/2010

(UL L 336, 21.12.2010, str. 13)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1352/2011

(UL L 338, 21.12.2011, str. 31)

Uredba Sveta (EU) št. 517/2013

(UL L 158, 10.6.2013, str. 1)

samo člen 1(1)(n) četrti odstavek in točka 16.4 Priloge

Uredba Komisije (EU) št. 585/2013

(UL L 169, 21.6.2013, str. 46)

Uredba (EU) št. 37/2014 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 18, 21.1.2014, str. 1)

samo točka 12 iz Priloge

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 775/2014

(UL L 210, 17.7.2014, str. 1)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1113

(UL L 182, 10.7.2015, str. 10)

Uredba (EU) 2016/2134 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 338, 13.12.2016, str. 1)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/181

(UL L 40, 13.2.2018, str. 1)

---

PRILOGA XI

KORELACIJSKA TABELA

| Uredba (ES) št 1236/2005 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Člen 4a | Člen 5 |
| Člen 4b | Člen 6 |
| Člen 4c | Člen 7 |
| Člen 4d | Člen 8 |
| Člen 4e | Člen 9 |
| Člen 4f | Člen 10 |
| Člen 5 | Člen 11 |
| Člen 6(1) | Člen 12(1) |
| Člen 6(2), prvi pododstavek | Člen 12(2), prvi pododstavek |
| Člen 6(2), drugi pododstavek, uvodno besedilo | Člen 12(2), drugi pododstavek, uvodno besedilo |
| Člen 6(2), drugi pododstavek, prva alinea | Člen 12(2), drugi pododstavek, točka (a) |
| Člen 6(2), drugi pododstavek, druga alinea | Člen 12(2), drugi pododstavek, točka (b) |
| Člen 6(2), tretji pododstavek | Člen 12(2), tretji pododstavek |
| Člen 6(3), uvodno besedilo | Člen 12(3), prvi pododstavek |
| Člen 6a(3), točka 3.1. | Člen 12(3), drugi pododstavek |
| Člen 6(3), točka 3.2. | Člen 12(3), tretji pododstavek |
| Člen 6a | Člen 13 |
| Člen 7 | Člen 14 |
| Člen 7a | Člen 15 |
| Člen 7b | Člen 16 |
| Člen 7c(1) | Člen 17(1) |
| Člen 7c(2) | Člen 17(2) |
| Člen 7c(3), uvodno besedilo | Člen 17(3) prvi pododstavek |
| Člen 7c(3), točka 3.1. | Člen 17(3), drugi pododstavek |
| Člen 7c(3), točka 3.2. | Člen 17(3), tretji pododstavek |
| Člen 7c(3), točka 3.3. | Člen 17(3), četrti pododstavek |
| Člen 7c(4) | Člen 17(4) |
| Člen 7d | Člen 18 |
| Člen 7e | Člen 19 |
| Člen 8 | Člen 20 |
| Člen 9 | Člen 21 |
| Člen 10 | Člen 22 |
| Člen 11 | Člen 23 |
| Člen 12 | Člen 24 |
| Člen 12a | Člen 25 |
| Člen 13(1), (2) in (3) | Člen 26(1), (2) in (3) |
| Člen 13(3a) | Člen 26(4) |
| Člen 13(4) | Člen 26(5) |
| Člen 13(5) | Člen 26(6) |
| Člen 13a | Člen 27 |
| Člen 14 | Člen 28 |
| Člen 15a | Člen 29 |
| Člen 15b | Člen 30 |
| Člen 15c | Člen 31 |
| Člen 15d | Člen 32 |
| Člen 17 | Člen 33 |
| Člen 18 | Člen 34 |
| — | Člen 35 |
| Člen 19 | Člen 36 |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga II | Priloga II |
| Priloga III | Priloga III |
| Priloga IIIa | Priloga IV |
| Priloga IIIb | Priloga V |
| Priloga IV | Priloga VI |
| Priloga V | Priloga VII |
| Priloga VI | Priloga VIII |
| Priloga VII | Priloga IX |
| — | Priloga X |
| — | Priloga XI |

Uredba (ES) št 1236/2005

Ta uredba

Člen 1

Člen 1

Člen 2

Člen 2

Člen 3

Člen 3

Člen 4

Člen 4

Člen 4a

Člen 5

Člen 4b

Člen 6

Člen 4c

Člen 7

Člen 4d

Člen 8

Člen 4e

Člen 9

Člen 4f

Člen 10

Člen 5

Člen 11

Člen 6(1)

Člen 12(1)

Člen 6(2), prvi pododstavek

Člen 12(2), prvi pododstavek

Člen 6(2), drugi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 12(2), drugi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 6(2), drugi pododstavek, prva alinea

Člen 12(2), drugi pododstavek, točka (a)

Člen 6(2), drugi pododstavek, druga alinea

Člen 12(2), drugi pododstavek, točka (b)

Člen 6(2), tretji pododstavek

Člen 12(2), tretji pododstavek

Člen 6(3), uvodno besedilo

Člen 12(3), prvi pododstavek

Člen 6a(3), točka 3.1.

Člen 12(3), drugi pododstavek

Člen 6(3), točka 3.2.

Člen 12(3), tretji pododstavek

Člen 6a

Člen 13

Člen 7

Člen 14

Člen 7a

Člen 15

Člen 7b

Člen 16

Člen 7c(1)

Člen 17(1)

Člen 7c(2)

Člen 17(2)

Člen 7c(3), uvodno besedilo

Člen 17(3) prvi pododstavek

Člen 7c(3), točka 3.1.

Člen 17(3), drugi pododstavek

Člen 7c(3), točka 3.2.

Člen 17(3), tretji pododstavek

Člen 7c(3), točka 3.3.

Člen 17(3), četrti pododstavek

Člen 7c(4)

Člen 17(4)

Člen 7d

Člen 18

Člen 7e

Člen 19

Člen 8

Člen 20

Člen 9

Člen 21

Člen 10

Člen 22

Člen 11

Člen 23

Člen 12

Člen 24

Člen 12a

Člen 25

Člen 13(1), (2) in (3)

Člen 26(1), (2) in (3)

Člen 13(3a)

Člen 26(4)

Člen 13(4)

Člen 26(5)

Člen 13(5)

Člen 26(6)

Člen 13a

Člen 27

Člen 14

Člen 28

Člen 15a

Člen 29

Člen 15b

Člen 30

Člen 15c

Člen 31

Člen 15d

Člen 32

Člen 17

Člen 33

Člen 18

Člen 34

—

Člen 35

Člen 19

Člen 36

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

Priloga III

Priloga III

Priloga IIIa

Priloga IV

Priloga IIIb

Priloga V

Priloga IV

Priloga VI

Priloga V

Priloga VII

Priloga VI

Priloga VIII

Priloga VII

Priloga IX

—

Priloga X

—

Priloga XI

---

| 31.1.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 30/58 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 30/58

---

UREDBA (EU) 2019/126 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. januarja 2019

o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (a) člena 153(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) je bila ustanovljena z Uredbo Sveta (ES) št. 2062/94 (3), da bi prispevala k izboljšanju delovnega okolja glede zaščite varnosti in zdravja delavcev z ukrepi, določenimi za povečevanje in širjenje znanja na tem področju. |
| --- | --- |

(1)

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) je bila ustanovljena z Uredbo Sveta (ES) št. 2062/94 (3), da bi prispevala k izboljšanju delovnega okolja glede zaščite varnosti in zdravja delavcev z ukrepi, določenimi za povečevanje in širjenje znanja na tem področju.

| (2) | EU-OSHA je imela od ustanovitve leta 1994 pomembno vlogo pri podpori izboljšanja varnosti in zdravja pri delu po vsej Uniji. Hkrati je prišlo do razvoja na področju varnosti in zdravja pri delu ter do tehnološkega razvoja. Izrazoslovje, uporabljeno za opis ciljev in nalog EU-OSHA, bi bilo treba zato prilagoditi, da bi odražalo ta razvoj. |
| --- | --- |

(2)

EU-OSHA je imela od ustanovitve leta 1994 pomembno vlogo pri podpori izboljšanja varnosti in zdravja pri delu po vsej Uniji. Hkrati je prišlo do razvoja na področju varnosti in zdravja pri delu ter do tehnološkega razvoja. Izrazoslovje, uporabljeno za opis ciljev in nalog EU-OSHA, bi bilo treba zato prilagoditi, da bi odražalo ta razvoj.

| (3) | Uredba (ES) št. 2062/94 je bila večkrat spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba navedeno uredbo zaradi jasnosti razveljaviti in nadomestiti. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 2062/94 je bila večkrat spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba navedeno uredbo zaradi jasnosti razveljaviti in nadomestiti.

| (4) | Pravila, ki urejajo EU-OSHA, bi bilo treba v čim večjem obsegu in ob upoštevanju njegove tristranske narave določiti v skladu z načeli Skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012. |
| --- | --- |

(4)

Pravila, ki urejajo EU-OSHA, bi bilo treba v čim večjem obsegu in ob upoštevanju njegove tristranske narave določiti v skladu z načeli Skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012.

| (5) | Ker vse tri tristranske agencije, in sicer EU-OSHA, Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) in Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop), obravnavajo zadeve, povezane s trgom dela, delovnim okoljem, poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter znanjem in spretnostmi, je potrebno tesno sodelovanje med njimi. EU-OSHA bi torej morala pri svojem delu dopolnjevati delo Eurofound in Cedefop tam, kjer imajo podobna interesna področja, hkrati pa dajati prednost dobro delujočim orodjem, kot so memorandumi o soglasju. EU-OSHA bi morala izkoristiti možnosti za večjo učinkovitost in sinergije ter se pri svojih dejavnostih izogibati podvajanju dejavnosti Eurofound in Cedefop ter Komisije. Hkrati bi si morala EU-OSHA po potrebi prizadevati za učinkovito sodelovanje z internimi raziskovalnimi zmogljivostmi institucij Unije in zunanjih specializiranih organov. |
| --- | --- |

(5)

Ker vse tri tristranske agencije, in sicer EU-OSHA, Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) in Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop), obravnavajo zadeve, povezane s trgom dela, delovnim okoljem, poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter znanjem in spretnostmi, je potrebno tesno sodelovanje med njimi. EU-OSHA bi torej morala pri svojem delu dopolnjevati delo Eurofound in Cedefop tam, kjer imajo podobna interesna področja, hkrati pa dajati prednost dobro delujočim orodjem, kot so memorandumi o soglasju. EU-OSHA bi morala izkoristiti možnosti za večjo učinkovitost in sinergije ter se pri svojih dejavnostih izogibati podvajanju dejavnosti Eurofound in Cedefop ter Komisije. Hkrati bi si morala EU-OSHA po potrebi prizadevati za učinkovito sodelovanje z internimi raziskovalnimi zmogljivostmi institucij Unije in zunanjih specializiranih organov.

| (6) | Komisija bi se morala med ocenjevanjem EU-OSHA posvetovati z glavnimi deležniki, vključno s člani upravnega odbora in poslanci Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

(6)

Komisija bi se morala med ocenjevanjem EU-OSHA posvetovati z glavnimi deležniki, vključno s člani upravnega odbora in poslanci Evropskega parlamenta.

| (7) | Tristranska narava EU-OSHA, Eurofound in Cedefop je nadvse dragocen odraz celovitega pristopa, ki temelji na socialnem dialogu med socialnimi partnerji ter organi Unije in nacionalnimi organi, kar je izredno pomembno za iskanje skupnih in trajnostnih socialnih in ekonomskih rešitev. |
| --- | --- |

(7)

Tristranska narava EU-OSHA, Eurofound in Cedefop je nadvse dragocen odraz celovitega pristopa, ki temelji na socialnem dialogu med socialnimi partnerji ter organi Unije in nacionalnimi organi, kar je izredno pomembno za iskanje skupnih in trajnostnih socialnih in ekonomskih rešitev.

| (8) | Pri sklicevanju na varnost in zdravje pri delu v tej uredbi se razume, da se nanaša na telesno in duševno zdravje. |
| --- | --- |

(8)

Pri sklicevanju na varnost in zdravje pri delu v tej uredbi se razume, da se nanaša na telesno in duševno zdravje.

| (9) | Zaradi optimizacije postopka odločanja EU-OSHA ter zagotavljanja večje učinkovitosti in uspešnosti bi bilo treba uvesti strukturo upravljanja na dveh ravneh. V ta namen bi morale biti države članice, nacionalne organizacije delodajalcev in delojemalcev ter Komisija zastopane v upravnem odboru, ki bi imel potrebna pooblastila, vključno s pooblastilom za sprejemanje proračuna in odobritev programskega dokumenta. V programskem dokumentu, ki bi vseboval večletni delovni program EU-OSHA in njen letni delovni program, bi moral upravni odbor določiti strateške prednostne naloge v dejavnostih EU-OSHA. Poleg tega bi morala pravila, ki jih upravni odbor sprejme za preprečevanje in obvladovanje nasprotja interesov, vključevati ukrepe za zgodnje odkrivanje morebitnih tveganj. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi optimizacije postopka odločanja EU-OSHA ter zagotavljanja večje učinkovitosti in uspešnosti bi bilo treba uvesti strukturo upravljanja na dveh ravneh. V ta namen bi morale biti države članice, nacionalne organizacije delodajalcev in delojemalcev ter Komisija zastopane v upravnem odboru, ki bi imel potrebna pooblastila, vključno s pooblastilom za sprejemanje proračuna in odobritev programskega dokumenta. V programskem dokumentu, ki bi vseboval večletni delovni program EU-OSHA in njen letni delovni program, bi moral upravni odbor določiti strateške prednostne naloge v dejavnostih EU-OSHA. Poleg tega bi morala pravila, ki jih upravni odbor sprejme za preprečevanje in obvladovanje nasprotja interesov, vključevati ukrepe za zgodnje odkrivanje morebitnih tveganj.

| (10) | Za ustrezno delovanje EU-OSHA bi morale države članice, evropske organizacije delodajalcev in delojemalcev ter Komisija zagotoviti, da imajo osebe, imenovane v upravni odbor, ustrezno znanje s področja varnosti in zdravja pri delu, da lahko sprejemajo strateške odločitve ter nadzorujejo dejavnosti EU-OSHA. |
| --- | --- |

(10)

Za ustrezno delovanje EU-OSHA bi morale države članice, evropske organizacije delodajalcev in delojemalcev ter Komisija zagotoviti, da imajo osebe, imenovane v upravni odbor, ustrezno znanje s področja varnosti in zdravja pri delu, da lahko sprejemajo strateške odločitve ter nadzorujejo dejavnosti EU-OSHA.

| (11) | Ustanoviti bi bilo treba izvršni odbor, ki bi na ustrezen način pripravljal seje upravnega odbora ter podpiral njegov proces odločanja in spremljanja. Izvršni odbor bi moral pri nudenju podpore upravnemu odboru po potrebi zaradi nujnosti imeti možnost, da sprejme nekatere začasne odločitve v imenu upravnega odbora. Upravni odbor bi moral sprejeti poslovnik izvršnega odbora. |
| --- | --- |

(11)

Ustanoviti bi bilo treba izvršni odbor, ki bi na ustrezen način pripravljal seje upravnega odbora ter podpiral njegov proces odločanja in spremljanja. Izvršni odbor bi moral pri nudenju podpore upravnemu odboru po potrebi zaradi nujnosti imeti možnost, da sprejme nekatere začasne odločitve v imenu upravnega odbora. Upravni odbor bi moral sprejeti poslovnik izvršnega odbora.

| (12) | Izvršni direktor bi moral biti pristojen za splošno upravljanje EU-OSHA v skladu s strateško usmeritvijo, ki jo določi upravni odbor, vključno s tekočim upravljanjem ter upravljanjem finančnih in človeških virov. Izvršni direktor bi moral izvajati pooblastila, ki so mu podeljena. Obstajati bi morala možnost, da se ta pooblastila v izjemnih okoliščinah, kot so nasprotja interesov ali resna kršitev obveznosti v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi), začasno prekličejo. |
| --- | --- |

(12)

Izvršni direktor bi moral biti pristojen za splošno upravljanje EU-OSHA v skladu s strateško usmeritvijo, ki jo določi upravni odbor, vključno s tekočim upravljanjem ter upravljanjem finančnih in človeških virov. Izvršni direktor bi moral izvajati pooblastila, ki so mu podeljena. Obstajati bi morala možnost, da se ta pooblastila v izjemnih okoliščinah, kot so nasprotja interesov ali resna kršitev obveznosti v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi), začasno prekličejo.

| (13) | Eno od temeljnih načel prava Unije je načelo enakosti. V skladu z njim je treba na vseh področjih zagotoviti enakost žensk in moških, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo. Vse strani bi si morale prizadevati doseči uravnoteženo zastopanost žensk in moških v upravnem odboru in izvršnem odboru. Za ta cilj bi si bilo treba prizadevati tako na ravni upravnega odbora pri imenovanju predsednika in namestnikov predsednika kot na ravni skupin, ki v upravnem odboru zastopajo vlade ter organizacije delodajalcev in delojemalcev, glede imenovanja namestnikov, ki se udeležujejo sej izvršnega odbora. |
| --- | --- |

(13)

Eno od temeljnih načel prava Unije je načelo enakosti. V skladu z njim je treba na vseh področjih zagotoviti enakost žensk in moških, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo. Vse strani bi si morale prizadevati doseči uravnoteženo zastopanost žensk in moških v upravnem odboru in izvršnem odboru. Za ta cilj bi si bilo treba prizadevati tako na ravni upravnega odbora pri imenovanju predsednika in namestnikov predsednika kot na ravni skupin, ki v upravnem odboru zastopajo vlade ter organizacije delodajalcev in delojemalcev, glede imenovanja namestnikov, ki se udeležujejo sej izvršnega odbora.

| (14) | EU-OSHA ima v Bruslju urad za zvezo. Možnosti vodenja tega urada bi morala imeti še naprej. |
| --- | --- |

(14)

EU-OSHA ima v Bruslju urad za zvezo. Možnosti vodenja tega urada bi morala imeti še naprej.

| (15) | V Uniji in državah članicah že delujejo organizacije, ki zagotavljajo informacije in storitve iste vrste, kot jih zagotavlja EU-OSHA. Da bi se na ravni Unije čim bolj izkoristilo delo, ki so ga že opravile te organizacije, je primerno ohraniti obstoječo dobro delujočo mrežo, ki jo je EU-OSHA vzpostavila v skladu z Uredbo (ES) št. 2062/94, sestavljajo pa jo nacionalne informacijske točke in tristranske mreže držav članic. Za zagotovitev uspešnega sodelovanja in sinergij je pomembno tudi, da EU-OSHA vzdržuje tesne funkcionalne povezave s Svetovalnim odborom za varnost in zdravje pri delu, ustanovljenim s Sklepom Sveta z dne 22. julija 2003 (4). |
| --- | --- |

(15)

V Uniji in državah članicah že delujejo organizacije, ki zagotavljajo informacije in storitve iste vrste, kot jih zagotavlja EU-OSHA. Da bi se na ravni Unije čim bolj izkoristilo delo, ki so ga že opravile te organizacije, je primerno ohraniti obstoječo dobro delujočo mrežo, ki jo je EU-OSHA vzpostavila v skladu z Uredbo (ES) št. 2062/94, sestavljajo pa jo nacionalne informacijske točke in tristranske mreže držav članic. Za zagotovitev uspešnega sodelovanja in sinergij je pomembno tudi, da EU-OSHA vzdržuje tesne funkcionalne povezave s Svetovalnim odborom za varnost in zdravje pri delu, ustanovljenim s Sklepom Sveta z dne 22. julija 2003 (4).

| (16) | Finančne določbe ter določbe o načrtovanju programov in poročanju v zvezi z EU-OSHA bi bilo treba posodobiti. Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013 (5) določa, da EU-OSHA izvaja tako predhodne kot naknadne ocene tistih programov in dejavnosti, ki imajo za posledico večjo porabo. EU-OSHA bi morala te ocene upoštevati pri večletnem in letnem načrtovanju programov. |
| --- | --- |

(16)

Finančne določbe ter določbe o načrtovanju programov in poročanju v zvezi z EU-OSHA bi bilo treba posodobiti. Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013 (5) določa, da EU-OSHA izvaja tako predhodne kot naknadne ocene tistih programov in dejavnosti, ki imajo za posledico večjo porabo. EU-OSHA bi morala te ocene upoštevati pri večletnem in letnem načrtovanju programov.

| (17) | Da se EU-OSHA zagotovi popolna samostojnost in neodvisnost in omogoči ustrezno izvajanje ciljev in nalog v skladu s to uredbo, bi ji bilo treba zagotoviti primeren in samostojen proračun, katerega prihodek bi izhajal predvsem iz prispevka iz splošnega proračuna Unije. Za prispevek Unije in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Unije bi bilo treba za EU-OSHA uporabiti proračunski postopek Unije. Revizijo zaključnih računov EU-OSHA bi moralo opravljati Računsko sodišče. |
| --- | --- |

(17)

Da se EU-OSHA zagotovi popolna samostojnost in neodvisnost in omogoči ustrezno izvajanje ciljev in nalog v skladu s to uredbo, bi ji bilo treba zagotoviti primeren in samostojen proračun, katerega prihodek bi izhajal predvsem iz prispevka iz splošnega proračuna Unije. Za prispevek Unije in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Unije bi bilo treba za EU-OSHA uporabiti proračunski postopek Unije. Revizijo zaključnih računov EU-OSHA bi moralo opravljati Računsko sodišče.

| (18) | Prevajalske storitve, potrebne za delovanje EU-OSHA, bi moral zagotavljati Prevajalski center za organe Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Prevajalski center). EU-OSHA bi morala sodelovati s Prevajalskim centrom, da bi določila kazalnike za kakovost, pravočasnost in zaupnost, jasno opredelila potrebe in prednostne naloge EU-OSHA ter vzpostavila pregledne in objektivne postopke za proces prevajanja. |
| --- | --- |

(18)

Prevajalske storitve, potrebne za delovanje EU-OSHA, bi moral zagotavljati Prevajalski center za organe Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Prevajalski center). EU-OSHA bi morala sodelovati s Prevajalskim centrom, da bi določila kazalnike za kakovost, pravočasnost in zaupnost, jasno opredelila potrebe in prednostne naloge EU-OSHA ter vzpostavila pregledne in objektivne postopke za proces prevajanja.

| (19) | Določbe v zvezi z osebjem EU-OSHA bi bilo treba uskladiti s Kadrovskimi predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Unije (nadaljnjem besedilu: Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev), določenimi z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (6). |
| --- | --- |

(19)

Določbe v zvezi z osebjem EU-OSHA bi bilo treba uskladiti s Kadrovskimi predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Unije (nadaljnjem besedilu: Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev), določenimi z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (6).

| (20) | EU-OSHA bi morala sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev varne obravnave in obdelave zaupnih podatkov. Po potrebi bi morala sprejeti varnostna pravila, enakovredna tistim iz sklepov Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (7) in (EU, Euratom) 2015/444 (8). |
| --- | --- |

(20)

EU-OSHA bi morala sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev varne obravnave in obdelave zaupnih podatkov. Po potrebi bi morala sprejeti varnostna pravila, enakovredna tistim iz sklepov Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (7) in (EU, Euratom) 2015/444 (8).

| (21) | Da se do začetka izvajanja te uredbe zagotovi nadaljevanje dejavnosti EU-OSHA, so potrebne prehodne proračunske določbe in prehodne določbe v zvezi z upravnim odborom, izvršnim direktorjem in osebjem – |
| --- | --- |

(21)

Da se do začetka izvajanja te uredbe zagotovi nadaljevanje dejavnosti EU-OSHA, so potrebne prehodne proračunske določbe in prehodne določbe v zvezi z upravnim odborom, izvršnim direktorjem in osebjem –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

CILJI IN NALOGE

Člen 1

Ustanovitev in cilji

1.   Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) se ustanovi kot agencija Unije.

2.   Cilj EU-OSHA je institucijam in organom Unije, državam članicam, socialnim partnerjem in drugim akterjem, ki so dejavni na področju varnosti in zdravja pri delu, zagotoviti ustrezne tehnične, znanstvene in ekonomske informacije ter kvalificirano strokovno znanje na tem področju za izboljšanje delovnega okolja glede zaščite varnosti in zdravja delavcev.

V ta namen EU-OSHA pridobiva in razširja znanje, zagotavlja dokaze in storitve za oblikovanje politik, vključno z ugotovitvami na podlagi raziskav, in omogoča lažjo izmenjavo znanja med Unijo in nacionalnimi akterji.

Člen 2

Naloge

1.   EU-OSHA ima naslednje naloge glede področij iz člena 1(2) in pri tem v celoti spoštuje pristojnosti držav članic:

| (a) | zbira in analizira tehnične, znanstvene in ekonomske informacije o varnosti in zdravju pri delu v državah članicah, da:






  (i) | opredeli tveganja, dobre prakse ter obstoječe nacionalne prednostne naloge in programe; |
| --- | --- | --- |

(a)

zbira in analizira tehnične, znanstvene in ekonomske informacije o varnosti in zdravju pri delu v državah članicah, da:

(i)

opredeli tveganja, dobre prakse ter obstoječe nacionalne prednostne naloge in programe;

| (ii) | Uniji zagotavlja potreben vnos za prednostne naloge in programe in |
| --- | --- |

(ii)

Uniji zagotavlja potreben vnos za prednostne naloge in programe in

| (iii) | te informacije posreduje institucijam in organom Unije, državam članicam, socialnim partnerjem in drugim in drugim akterjem, ki so dejavni na področju varnosti in zdravja pri delu; |
| --- | --- |

(iii)

te informacije posreduje institucijam in organom Unije, državam članicam, socialnim partnerjem in drugim in drugim akterjem, ki so dejavni na področju varnosti in zdravja pri delu;

| (b) | zbira in analizira tehnične, znanstvene in ekonomske informacije o raziskavah s področja varnosti in zdravja pri delu in o drugih raziskovalnih dejavnostih, povezanih z varnostjo in zdravjem pri delu, ter razširja rezultate raziskav in raziskovalnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

zbira in analizira tehnične, znanstvene in ekonomske informacije o raziskavah s področja varnosti in zdravja pri delu in o drugih raziskovalnih dejavnostih, povezanih z varnostjo in zdravjem pri delu, ter razširja rezultate raziskav in raziskovalnih dejavnosti;

| (c) | spodbuja in podpira sodelovanje in izmenjavo informacij ter izkušenj med državami članicami na področju varnosti in zdravja pri delu, vključno z informacijami o programih usposabljanja; |
| --- | --- |

(c)

spodbuja in podpira sodelovanje in izmenjavo informacij ter izkušenj med državami članicami na področju varnosti in zdravja pri delu, vključno z informacijami o programih usposabljanja;

| (d) | organizira konference in seminarje ter izmenjave strokovnega znanja med državami članicami na področju varnosti in zdravja pri delu; |
| --- | --- |

(d)

organizira konference in seminarje ter izmenjave strokovnega znanja med državami članicami na področju varnosti in zdravja pri delu;

| (e) | institucijam in organom Unije ter državam članicam zagotavlja objektivne tehnične, znanstvene in ekonomske razpoložljive informacije ter kvalificirano strokovno znanje, ki ga potrebujejo za oblikovanje in izvajanje preudarnih in učinkovitih politik, namenjenih zaščiti varnosti in zdravja delavcev, vključno s preprečevanjem in napovedovanjem morebitnih tveganj, zlasti Komisiji zagotavlja tehnične, znanstvene in ekonomske informacije ter kvalificirano strokovno znanje, ki ga potrebuje za izpolnjevanje njenih nalog opredelitve, priprave in ocene zakonodajnih ter drugih ukrepov na področju zaščite varnosti in zdravja delavcev, zlasti glede vpliva pravnih aktov, njihovega prilagajanja tehničnemu, znanstvenemu in regulatornemu napredku ter njihovega praktičnega izvajanja v podjetjih, s posebnim poudarkom na mikro-, malih in srednjih podjetjih; |
| --- | --- |

(e)

institucijam in organom Unije ter državam članicam zagotavlja objektivne tehnične, znanstvene in ekonomske razpoložljive informacije ter kvalificirano strokovno znanje, ki ga potrebujejo za oblikovanje in izvajanje preudarnih in učinkovitih politik, namenjenih zaščiti varnosti in zdravja delavcev, vključno s preprečevanjem in napovedovanjem morebitnih tveganj, zlasti Komisiji zagotavlja tehnične, znanstvene in ekonomske informacije ter kvalificirano strokovno znanje, ki ga potrebuje za izpolnjevanje njenih nalog opredelitve, priprave in ocene zakonodajnih ter drugih ukrepov na področju zaščite varnosti in zdravja delavcev, zlasti glede vpliva pravnih aktov, njihovega prilagajanja tehničnemu, znanstvenemu in regulatornemu napredku ter njihovega praktičnega izvajanja v podjetjih, s posebnim poudarkom na mikro-, malih in srednjih podjetjih;

| (f) | zagotavlja forum za izmenjavo izkušenj in informacij med vladami, socialnimi partnerji in drugimi deležniki na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(f)

zagotavlja forum za izmenjavo izkušenj in informacij med vladami, socialnimi partnerji in drugimi deležniki na nacionalni ravni;

| (g) | na podlagi informacij in analiz, temelječih na dokazih, prispeva k izvajanju reform in politik na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(g)

na podlagi informacij in analiz, temelječih na dokazih, prispeva k izvajanju reform in politik na nacionalni ravni;

| (h) | zbira informacije v zvezi z varnostjo in zdravjem ter zagotavlja njihovo izmenjavo s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

(h)

zbira informacije v zvezi z varnostjo in zdravjem ter zagotavlja njihovo izmenjavo s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami;

| (i) | zagotavlja tehnične, znanstvene in ekonomske informacije o metodah in orodjih za izvajanje preventivnih dejavnosti, opredeljuje dobre prakse ter spodbuja preventivne ukrepe, pri čemer je zlasti pozorna na posebne težave mikro-, malih in srednjih podjetij ter se v zvezi z dobrimi praksami osredotoča zlasti na tiste, ki so praktično orodje za pripravo ocene tveganj za varnost in zdravje pri delu ter za opredelitev ukrepov, ki jih je treba sprejeti za odpravljanje teh tveganj; |
| --- | --- |

(i)

zagotavlja tehnične, znanstvene in ekonomske informacije o metodah in orodjih za izvajanje preventivnih dejavnosti, opredeljuje dobre prakse ter spodbuja preventivne ukrepe, pri čemer je zlasti pozorna na posebne težave mikro-, malih in srednjih podjetij ter se v zvezi z dobrimi praksami osredotoča zlasti na tiste, ki so praktično orodje za pripravo ocene tveganj za varnost in zdravje pri delu ter za opredelitev ukrepov, ki jih je treba sprejeti za odpravljanje teh tveganj;

| (j) | prispeva k razvoju strategij in akcijskih programov Unije v zvezi z zaščito varnosti in zdravja pri delu, ne da bi posegala v področja, za katera je pristojna Komisija; |
| --- | --- |

(j)

prispeva k razvoju strategij in akcijskih programov Unije v zvezi z zaščito varnosti in zdravja pri delu, ne da bi posegala v področja, za katera je pristojna Komisija;

| (k) | v skladu s členom 30 določi strategijo za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami glede zadev, ki so v pristojnosti EU-OSHA; |
| --- | --- |

(k)

v skladu s členom 30 določi strategijo za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami glede zadev, ki so v pristojnosti EU-OSHA;

| (l) | izvaja dejavnosti ozaveščanja in komuniciranja ter kampanje o varnosti in zdravju pri delu. |
| --- | --- |

(l)

izvaja dejavnosti ozaveščanja in komuniciranja ter kampanje o varnosti in zdravju pri delu.

2.   Kadar so potrebne nove študije in preden se sprejmejo politične odločitve, institucije Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (9) upoštevajo strokovno znanje EU-OSHA in vse študije, ki jih je izvedla na zadevnem področju ali ki jih lahko izvede.

3.   EU-OSHA zagotovi, da so posredovane informacije in orodja, ki jih da na voljo, prilagojeni predvidenim uporabnikom. Za uresničitev tega cilja EU-OSHA tesno sodeluje z nacionalnimi informacijskimi točkami iz člena 12(1) v skladu s členom 12(2).

4.   EU-OSHA lahko sklepa sporazume o sodelovanju z drugimi ustreznimi agencijami Unije, da olajša in spodbudi sodelovanje z njimi.

5.   Pri izvajanju svojih nalog EU-OSHA vzdržuje tesne stike zlasti s specializiranimi organi, tako javnimi kot zasebnimi, nacionalnimi ali mednarodnimi, organi javnega sektorja, akademskimi in raziskovalnimi ustanovami, organizacijami delodajalcev in delojemalcev ter, kadar obstajajo, z nacionalnimi tristranskimi organi. EU-OSHA brez poseganja v lastne cilje in namene sodeluje z drugimi agencijami Unije, zlasti z Eurofound in Cedefop, ter spodbuja sinergije in dopolnjevanje z njihovimi dejavnostmi, pri tem pa skuša preprečiti kakršno koli podvajanje prizadevanj.

POGLAVJE II

ORGANIZACIJA EU-OSHA

Člen 3

Upravna in vodstvena struktura

Upravno in vodstveno strukturo EU-OSHA sestavljajo:

| (a) | upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni odbor; |
| --- | --- |

(b)

izvršni odbor;

| (c) | izvršni direktor; |
| --- | --- |

(c)

izvršni direktor;

| (d) | mreža. |
| --- | --- |

(d)

mreža.

ODDELEK 1

Upravni odbor

Člen 4

Sestava upravnega odbora

1.   Upravni odbor sestavljajo:

| (a) | iz vsake države članice po en član, ki zastopa vlado; |
| --- | --- |

(a)

iz vsake države članice po en član, ki zastopa vlado;

| (b) | iz vsake države članice po en član, ki zastopa organizacije delodajalcev; |
| --- | --- |

(b)

iz vsake države članice po en član, ki zastopa organizacije delodajalcev;

| (c) | iz vsake države članice po en član, ki zastopa organizacije delojemalcev; |
| --- | --- |

(c)

iz vsake države članice po en član, ki zastopa organizacije delojemalcev;

| (d) | trije člani, ki zastopajo Komisijo; |
| --- | --- |

(d)

trije člani, ki zastopajo Komisijo;

| (e) | neodvisni strokovnjak, ki ga imenuje Evropski parlament. |
| --- | --- |

(e)

neodvisni strokovnjak, ki ga imenuje Evropski parlament.

Vsi člani iz točk (a) do (d) imajo glasovalno pravico.

Člane iz točk (a), (b) in (c) imenuje Svet izmed članov in namestnikov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu.

Člani iz točke (a) so imenovani na predlog držav članic. Člani iz točk (b) in (c) so imenovani na predlog uradnih govorcev zadevnih skupin v Svetovalnem odboru za varnost in zdravje pri delu.

Predlogi iz četrtega pododstavka se predložijo Svetu in predložijo Komisiji v vednost.

Člane iz točke (d) imenuje Komisija.

Strokovnjaka iz točke (e) imenuje pristojni odbor Evropskega parlamenta.

2.   Vsak član upravnega odbora ima namestnika. Namestnik zastopa člana, kadar je odsoten. Namestniki so imenovani v skladu z odstavkom 1.

3.   Člani upravnega odbora in njihovi namestniki so predlagani in imenovani na podlagi njihovega znanja na področju varnosti in zdravja pri delu, ob upoštevanju njihovih ustreznih znanj in spretnosti, kot so vodstvena, upravna ter proračunska znanja in spretnosti, ter strokovnega znanja na področju glavnih nalog EU-OSHA, da bi opravljali učinkovito nadzorno vlogo. Vse strani, zastopane v upravnem odboru, si prizadevajo omejiti menjavanje svojih predstavnikov, da se zagotovi stalnost njegovega dela. Vse strani si prizadevajo za uravnoteženo zastopanost žensk in moških v upravnem odboru.

4.   Vsi člani in namestniki ob nastopu funkcije podpišejo pisno izjavo, da niso v nasprotju interesov. Vsak član in nadomestni član posodobi svojo izjavo v primeru spremembe okoliščin glede vsakega nasprotja interesov. EU-OSHA izjave in njihove posodobitve objavi na svojem spletnem mestu.

5.   Mandat članov in namestnikov traja štiri leta. Mandat se lahko podaljša. Po izteku mandata ali v primeru njihovega odstopa člani in namestniki opravljajo svojo funkcijo do ponovnega imenovanja ali do zamenjave.

6.   Predstavniki vlad, organizacij delodajalcev in organizacij delojemalcev v upravnem odboru tvorijo vsak svojo skupino. Vsaka skupina določi koordinatorja za večjo učinkovitost razprav znotraj posamezne skupine in med skupinami. Koordinatorji skupin delodajalcev in delojemalcev so predstavniki svojih zadevnih evropskih organizacij na in jih je mogoče določiti izmed imenovanih članov upravnega odbora. Koordinatorji, ki niso imenovani člani upravnega odbora v skladu z odstavkom 1, sodelujejo na njegovih sejah, vendar nimajo glasovalne pravice.

Člen 5

Naloge upravnega odbora

1.   Upravni odbor:

| (a) | določi strateško usmeritev dejavnosti EU-OSHA; |
| --- | --- |

(a)

določi strateško usmeritev dejavnosti EU-OSHA;

| (b) | vsako leto z dvotretjinsko večino glasov članov, ki imajo glasovalno pravico in v skladu s členom 6 sprejme programski dokument EU-OSHA, ki vsebuje njen večletni delovni program in letni delovni program za naslednje leto; |
| --- | --- |

(b)

vsako leto z dvotretjinsko večino glasov članov, ki imajo glasovalno pravico in v skladu s členom 6 sprejme programski dokument EU-OSHA, ki vsebuje njen večletni delovni program in letni delovni program za naslednje leto;

| (c) | z dvotretjinsko večino članov, ki imajo glasovalno pravico, sprejme letni proračun EU-OSHA in izvaja druge naloge v zvezi z navedenim proračunom v skladu s poglavjem III; |
| --- | --- |

(c)

z dvotretjinsko večino članov, ki imajo glasovalno pravico, sprejme letni proračun EU-OSHA in izvaja druge naloge v zvezi z navedenim proračunom v skladu s poglavjem III;

| (d) | sprejme konsolidirano letno poročilo o dejavnostih skupaj z oceno dejavnosti EU-OSHA in ju do 1. julija vsako leto predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter konsolidirano letno poročilo o dejavnostih objavi; |
| --- | --- |

(d)

sprejme konsolidirano letno poročilo o dejavnostih skupaj z oceno dejavnosti EU-OSHA in ju do 1. julija vsako leto predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter konsolidirano letno poročilo o dejavnostih objavi;

| (e) | v skladu s členom 17 sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za EU-OSHA; |
| --- | --- |

(e)

v skladu s členom 17 sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za EU-OSHA;

| (f) | sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji za goljufije, ob upoštevanju stroškov in koristi ukrepov, ki jih je treba izvesti; |
| --- | --- |

(f)

sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji za goljufije, ob upoštevanju stroškov in koristi ukrepov, ki jih je treba izvesti;

| (g) | sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov v zvezi s svojimi člani in neodvisnimi strokovnjaki, pa tudi v zvezi z napotenimi nacionalnimi strokovnjaki in drugim osebjem, ki ni zaposleno v EU-OSHA, kot je navedeno v členu 20; |
| --- | --- |

(g)

sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov v zvezi s svojimi člani in neodvisnimi strokovnjaki, pa tudi v zvezi z napotenimi nacionalnimi strokovnjaki in drugim osebjem, ki ni zaposleno v EU-OSHA, kot je navedeno v členu 20;

| (h) | na podlagi analize potreb sprejme in redno posodablja načrte sporočanja in razširjanja ter jih vključi v programski dokument EU-OSHA; |
| --- | --- |

(h)

na podlagi analize potreb sprejme in redno posodablja načrte sporočanja in razširjanja ter jih vključi v programski dokument EU-OSHA;

| (i) | sprejme svoj poslovnik; |
| --- | --- |

(i)

sprejme svoj poslovnik;

| (j) | v skladu z odstavkom 2 v zvezi z osebjem EU-OSHA izvaja pooblastila, ki se s Kadrovskimi predpisi podelijo organu za imenovanja in ki se na podlagi Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev podelijo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanja); |
| --- | --- |

(j)

v skladu z odstavkom 2 v zvezi z osebjem EU-OSHA izvaja pooblastila, ki se s Kadrovskimi predpisi podelijo organu za imenovanja in ki se na podlagi Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev podelijo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanja);

| (k) | v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov sprejme ustrezna izvedbena pravila za izvajanje Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev; |
| --- | --- |

(k)

v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov sprejme ustrezna izvedbena pravila za izvajanje Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev;

| (l) | v skladu s členom 19 imenuje izvršnega direktorja in po potrebi podaljša njegov mandat ali ga razreši s položaja; |
| --- | --- |

(l)

v skladu s členom 19 imenuje izvršnega direktorja in po potrebi podaljša njegov mandat ali ga razreši s položaja;

| (m) | ob upoštevanju Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev imenuje računovodjo, ki je pri opravljanju svojih dolžnosti popolnoma neodvisen; |
| --- | --- |

(m)

ob upoštevanju Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev imenuje računovodjo, ki je pri opravljanju svojih dolžnosti popolnoma neodvisen;

| (n) | sprejme poslovnik izvršnega odbora; |
| --- | --- |

(n)

sprejme poslovnik izvršnega odbora;

| (o) | nadzira ustrezno upoštevanje ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF); |
| --- | --- |

(o)

nadzira ustrezno upoštevanje ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF);

| (p) | v skladu s členom 30 odobri sklenitev dogovorov o sodelovanju s pristojnimi organi tretjih držav in z mednarodnimi organizacijami. |
| --- | --- |

(p)

v skladu s členom 30 odobri sklenitev dogovorov o sodelovanju s pristojnimi organi tretjih držav in z mednarodnimi organizacijami.

2.   Upravni odbor v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov ter na podlagi člena 2(1) Kadrovskih predpisov in člena 6 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev sprejme odločitev o prenosu ustreznih pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in o določitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta prenos pooblastil začasno prekine. Izvršni direktor je pooblaščen za nadaljnji prenos teh pooblastil.

Upravni odbor lahko zaradi izjemnih okoliščin začasno prekine prenos pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in pooblastil, ki jih je izvršni direktor nadalje prenesel. V takih primerih jih upravni odbor za določen čas prenese na enega od predstavnikov Komisije, ki ga imenuje, ali na uslužbenca, ki ni izvršni direktor.

Člen 6

Večletno in letno načrtovanje programov

1.   Izvršni direktor vsako leto v skladu s točko (e) člena 11(5) te uredbe pripravi osnutek programskega dokumenta, ki vsebuje večletni in letni delovni program v skladu s členom 32 Delegirane uredbe (EU) št. 1271/2013.

2.   Izvršni direktor osnutek programskega dokumenta iz odstavka 1 predloži upravnemu odboru. Ko upravni odbor osnutek programskega dokumenta potrdi, se vsako leto najpozneje do 31. januarja predloži Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu. Izvršni direktor predloži morebitne posodobljene različice tega dokumenta po enakem postopku. Upravni odbor sprejme programski dokument, pri čemer upošteva mnenje Komisije.

Programski dokument postane dokončen po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Unije in se po potrebi ustrezno prilagodi.

3.   V večletnem delovnem programu je določena priprava splošnega strateškega načrtovanja programov, vključno s cilji, pričakovanimi rezultati in kazalniki uspešnosti, pri čemer se je treba izogibati prekrivanju pri načrtovanju programov z drugimi agencijami. Določa tudi načrtovanje virov, vključno z večletnim proračunom in osebjem. Vključuje strategijo za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami v skladu s členom 30, ukrepe, povezane s to strategijo, pa tudi podroben opis s tem povezanih virov.

4.   Letni delovni program mora biti skladen z večletnim delovnim programom iz odstavka 3 in vsebuje:

| (a) | podrobne cilje in pričakovane rezultate, vključno s kazalniki uspešnosti; |
| --- | --- |

(a)

podrobne cilje in pričakovane rezultate, vključno s kazalniki uspešnosti;

| (b) | opis ukrepov, ki se bodo financirali, vključno z načrtovanimi ukrepi za povečanje učinkovitosti; |
| --- | --- |

(b)

opis ukrepov, ki se bodo financirali, vključno z načrtovanimi ukrepi za povečanje učinkovitosti;

| (c) | navedbo finančnih in človeških virov, dodeljenih za posamezno dejavnost, v skladu z načeli oblikovanja proračuna in upravljanja po dejavnostih; |
| --- | --- |

(c)

navedbo finančnih in človeških virov, dodeljenih za posamezno dejavnost, v skladu z načeli oblikovanja proračuna in upravljanja po dejavnostih;

| (d) | morebitne ukrepe za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami v skladu s členom 30. |
| --- | --- |

(d)

morebitne ukrepe za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami v skladu s členom 30.

V letnem delovnem programu morajo biti jasno navedeni ukrepi, ki so bili v primerjavi s preteklim proračunskim letom dodani, spremenjeni ali črtani.

5.   Upravni odbor spremeni sprejeti letni delovni program, kadar je EU-OSHA dodeljena nova dejavnost. Upravni odbor lahko na izvršnega direktorja prenese pooblastilo, da v letni delovni program vnese nebistvene spremembe.

Vsaka bistvena sprememba letnega delovnega programa se sprejme po enakem postopku kot prvotni letni delovni program.

6.   Načrtovanje virov se letno posodablja. Strateško načrtovanje programov se po potrebi posodobi, in zlasti obravnava rezultate ocenjevanja iz člena 28.

Pri načrtovanju virov in finančnem načrtovanju se upošteva, da je EU-OSHA dodeljena nova dejavnost za izpolnjevanje nalog iz člena 2, brez poseganja v pooblastila Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ).

Člen 7

Predsednik upravnega odbora

1.   Upravni odbor izvoli predsednika in tri namestnike predsednika na naslednji način:

| (a) | enega izmed članov, ki zastopajo vlade držav članic; |
| --- | --- |

(a)

enega izmed članov, ki zastopajo vlade držav članic;

| (b) | enega izmed članov, ki zastopajo organizacije delodajalcev; |
| --- | --- |

(b)

enega izmed članov, ki zastopajo organizacije delodajalcev;

| (c) | enega izmed članov, ki zastopajo organizacije delojemalcev, in |
| --- | --- |

(c)

enega izmed članov, ki zastopajo organizacije delojemalcev, in

| (d) | enega izmed članov, ki zastopajo Komisijo. |
| --- | --- |

(d)

enega izmed članov, ki zastopajo Komisijo.

Predsednika in namestnike z dvotretjinsko večino izvolijo člani upravnega odbora, ki imajo glasovalno pravico.

2.   Mandat predsednika in namestnikov traja eno leto. Njihov mandat se lahko podaljša. Kadar njihovo članstvo v upravnem odboru preneha med njihovim mandatom, jim hkrati samodejno preneha tudi mandat.

Člen 8

Seje upravnega odbora

1.   Seje upravnega odbora skliče predsednik.

2.   Izvršni direktor se udeležuje razprav, nima pa glasovalne pravice.

3.   Upravni odbor ima eno redno sejo na leto. Poleg tega se sestane na pobudo predsednika, na zahtevo Komisije ali na zahtevo vsaj tretjine članov.

4.   Upravni odbor lahko na sejo kot opazovalca povabi kogar koli, čigar mnenje bi lahko bilo koristno. Predstavniki držav Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), se lahko sej upravnega odbora udeležijo kot opazovalci, kadar Sporazum EGP določa njihovo sodelovanje v dejavnostih EU-OSHA.

5.   Sekretariat za upravni odbor zagotovi EU-OSHA.

Člen 9

Pravila glasovanja v upravnem odboru

1.   Brez poseganja v točki (b) in (c) člena 5(1), drugi pododstavek člena 7(1) in člen 19(7) upravni odbor sprejema odločitve z večino glasov članov, ki imajo glasovalno pravico.

Toda za sprejetje odločitev v okviru letnega delovnega programa, ki imajo proračunske posledice za nacionalne informacijske točke, je potrebno tudi soglasje večine članov skupine, ki predstavlja vlade.

2.   Vsak član z glasovalno pravico ima en glas. Če je član z glasovalno pravico odsoten, ima glasovalno pravico njegov namestnik.

3.   Predsednik sodeluje pri glasovanju.

4.   Izvršni direktor se udeleži razprav, nima pa glasovalne pravice.

5.   V poslovniku upravnega odbora so določena podrobnejša pravila glasovanja, zlasti pogoji, pod katerimi lahko član deluje v imenu drugega člana.

ODDELEK 2

Izvršni odbor

Člen 10

Izvršni odbor

1.   Upravnemu odboru pomaga izvršni odbor.

2.   Izvršni odbor:

| (a) | pripravi odločitve, ki jih sprejme upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

pripravi odločitve, ki jih sprejme upravni odbor;

| (b) | skupaj z upravnim odborom spremlja, ali so ustrezno upoštevane ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav OLAF; |
| --- | --- |

(b)

skupaj z upravnim odborom spremlja, ali so ustrezno upoštevane ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav OLAF;

| (c) | brez poseganja v pristojnosti izvršnega direktorja iz člena 11 po potrebi izvršnemu direktorju svetuje pri izvajanju odločitev upravnega odbora, da se okrepi nadzor nad upravnim poslovodenjem in proračunskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(c)

brez poseganja v pristojnosti izvršnega direktorja iz člena 11 po potrebi izvršnemu direktorju svetuje pri izvajanju odločitev upravnega odbora, da se okrepi nadzor nad upravnim poslovodenjem in proračunskim upravljanjem.

3.   Izvršni odbor lahko po potrebi in iz nujnih razlogov sprejme nekatere začasne odločitve v imenu upravnega odbora, vključno o začasni prekinitvi prenosa pooblastil organa za imenovanja v skladu s pogoji iz člena 5(2), in o proračunskih zadevah.

4.   Izvršni odbor sestavljajo predsednik upravnega odbora, njegovi trije namestniki, koordinatorji treh skupin iz člena 4(6) in en predstavnik Komisije. Vsaka skupina iz člena 4(6) lahko določi največ dva namestnika, ki se udeležita sej izvršnega odbora, v primeru, da je član, ki ga je imenovala zadevna skupina, odsoten. Predsednik upravnega odbora je tudi predsednik izvršnega odbora. Izvršni direktor sodeluje na sejah izvršnega odbora, nima pa glasovalne pravice.

5.   Mandat članov izvršnega odbora traja dve leti. Lahko se podaljša. Mandat člana izvršnega odbora preneha z dnem prenehanja njegovega članstva v upravnem odboru.

6.   Izvršni odbor se sestane trikrat na leto. Poleg tega se sestane na pobudo predsednika ali na zahtevo njegovih članov. Koordinatorji treh skupin iz člena 4(6) si po vsakem sestanku po najboljših močeh prizadevajo, da pravočasno in pregledno obvestijo člane svoje skupine o vsebini razprave.

ODDELEK 3

Izvršni direktor

Člen 11

Pristojnosti izvršnega direktorja

1.   Izvršni direktor je pristojen za upravljanje EU-OSHA v skladu s strateško usmeritvijo, ki jo določi upravni odbor, in odgovarja upravnemu odboru.

2.   Brez poseganja v pooblastila Komisije, upravnega odbora in izvršnega odbora je izvršni direktor neodvisen pri opravljanju svojih dolžnosti in niti ne zahteva niti ne sprejema navodil katere koli vlade ali katerega koli drugega organa.

3.   Izvršni direktor na poziv poroča Evropskemu parlamentu o opravljanju svojih dolžnosti. Svet ga lahko pozove, naj mu poroča o opravljanju svojih dolžnosti.

4.   Izvršni direktor je zakoniti zastopnik EU-OSHA.

5.   Izvršni direktor je pristojen za izvajanje nalog, ki so EU-OSHA podeljene s to uredbo. Izvršni direktor je pristojen zlasti za:

| (a) | tekoče upravljanje EU-OSHA, vključno z izvajanjem pooblastil, ki so mu podeljena v zvezi s kadrovskimi zadevami v skladu s členom 5(2); |
| --- | --- |

(a)

tekoče upravljanje EU-OSHA, vključno z izvajanjem pooblastil, ki so mu podeljena v zvezi s kadrovskimi zadevami v skladu s členom 5(2);

| (b) | izvajanje odločitev, ki jih sprejme upravni odbor; |
| --- | --- |

(b)

izvajanje odločitev, ki jih sprejme upravni odbor;

| (c) | v skladu z odločitvijo iz člena 5(2) sprejemanje odločitev v zvezi z upravljanjem človeških virov; |
| --- | --- |

(c)

v skladu z odločitvijo iz člena 5(2) sprejemanje odločitev v zvezi z upravljanjem človeških virov;

| (d) | odločanje o notranjih strukturah EU-OSHA in po potrebi o njihovih spremembah, pri tem pa upošteva potrebe glede dejavnosti EU-OSHA in dobrega proračunskega upravljanja; |
| --- | --- |

(d)

odločanje o notranjih strukturah EU-OSHA in po potrebi o njihovih spremembah, pri tem pa upošteva potrebe glede dejavnosti EU-OSHA in dobrega proračunskega upravljanja;

| (e) | pripravo programskega dokumenta, ki ga po posvetovanju s Komisijo predloži upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(e)

pripravo programskega dokumenta, ki ga po posvetovanju s Komisijo predloži upravnemu odboru;

| (f) | izvajanje programskega dokumenta in poročanje upravnemu odboru o njegovem izvajanju; |
| --- | --- |

(f)

izvajanje programskega dokumenta in poročanje upravnemu odboru o njegovem izvajanju;

| (g) | pripravo konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih EU-OSHA ter njegovo predložitev v oceno in sprejetje upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(g)

pripravo konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih EU-OSHA ter njegovo predložitev v oceno in sprejetje upravnemu odboru;

| (h) | vzpostavitev učinkovitega sistema spremljanja, ki omogoča redno izvajanje ocenjevanj iz člena 28, in sistema poročanja za povzemanje rezultatov ocenjevanj; |
| --- | --- |

(h)

vzpostavitev učinkovitega sistema spremljanja, ki omogoča redno izvajanje ocenjevanj iz člena 28, in sistema poročanja za povzemanje rezultatov ocenjevanj;

| (i) | pripravo osnutka finančnih pravil, ki se uporabljajo za EU-OSHA; |
| --- | --- |

(i)

pripravo osnutka finančnih pravil, ki se uporabljajo za EU-OSHA;

| (j) | pripravo osnutka ocene prihodkov in odhodkov EU-OSHA v okviru programskega dokumenta EU-OSHA ter izvrševanje proračuna EU-OSHA; |
| --- | --- |

(j)

pripravo osnutka ocene prihodkov in odhodkov EU-OSHA v okviru programskega dokumenta EU-OSHA ter izvrševanje proračuna EU-OSHA;

| (k) | pripravo akcijskega načrta ob upoštevanju ugotovitev notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav OLAF in poročanje Komisiji o napredku dvakrat letno, upravnemu in izvršnemu odboru pa redno; |
| --- | --- |

(k)

pripravo akcijskega načrta ob upoštevanju ugotovitev notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav OLAF in poročanje Komisiji o napredku dvakrat letno, upravnemu in izvršnemu odboru pa redno;

| (l) | prizadevanja za uravnoteženo zastopanost spolov v EU-OSHA; |
| --- | --- |

(l)

prizadevanja za uravnoteženo zastopanost spolov v EU-OSHA;

| (m) | zaščito finančnih interesov Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim z učinkovitimi preverjanji in izterjavo nepravilno izplačanih zneskov, če se odkrijejo nepravilnosti, ter po potrebi z naložitvijo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih upravnih in finančnih kazni; |
| --- | --- |

(m)

zaščito finančnih interesov Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim z učinkovitimi preverjanji in izterjavo nepravilno izplačanih zneskov, če se odkrijejo nepravilnosti, ter po potrebi z naložitvijo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih upravnih in finančnih kazni;

| (n) | pripravo strategije EU-OSHA za boj proti goljufijam in njeno predložitev upravnemu odboru v odobritev; |
| --- | --- |

(n)

pripravo strategije EU-OSHA za boj proti goljufijam in njeno predložitev upravnemu odboru v odobritev;

| (o) | po potrebi sodelovanje z drugimi agencijami Unije in sklepanje sporazumov o sodelovanju z njimi. |
| --- | --- |

(o)

po potrebi sodelovanje z drugimi agencijami Unije in sklepanje sporazumov o sodelovanju z njimi.

6.   Izvršni direktor je pristojen tudi za odločanje o tem, ali je treba za učinkovito in uspešno izvajanje nalog EU-OSHA ustanoviti urad za zvezo v Bruslju, da bi okrepili sodelovanje EU-OSHA z ustreznimi institucijami Unije. Za to odločitev je potrebno predhodno soglasje Komisije, upravnega odbora in zadevne države članice. V odločitvi se opredeli obseg dejavnosti, ki naj bi se izvajale v tem uradu za zvezo, in sicer tako, da se preprečijo nepotrebni stroški in vsako podvajanje upravnih nalog EU-OSHA.

ODDELEK 4

Mreža

Člen 12

Mreža

1.   EU-OSHA vzpostavi mrežo, ki jo sestavljajo:

| (a) | glavni sestavni elementi nacionalnih informacijskih mrež, vključno z nacionalnimi organizacijami delodajalcev in delojemalcev, v skladu z nacionalnim pravom ali prakso; |
| --- | --- |

(a)

glavni sestavni elementi nacionalnih informacijskih mrež, vključno z nacionalnimi organizacijami delodajalcev in delojemalcev, v skladu z nacionalnim pravom ali prakso;

| (b) | nacionalne informacijske točke. |
| --- | --- |

(b)

nacionalne informacijske točke.

2.   Države članice EU-OSHA redno obveščajo o glavnih sestavnih elementih svojih nacionalnih informacijskih mrež za varnost in zdravje pri delu, vključno z vsemi institucijami, ki bi po njihovem mnenju lahko prispevale k delu EU-OSHA, pri čemer upoštevajo potrebo po zagotavljanju najširše možne pokritosti svojega ozemlja.

Nacionalni organi ali nacionalna institucija, ki jo država članica določi kot nacionalno informacijsko točko, usklajujejo in posredujejo EU-OSHA nacionalne informacije v okviru sporazuma med vsako posamezno informacijsko točko in EU-OSHA na podlagi delovnega programa, ki ga sprejme EU-OSHA.

Nacionalni organi ali nacionalna institucija se posvetujejo z nacionalnimi organizacijami delodajalcev in delojemalcev in upoštevajo njihova stališča v skladu z nacionalnim pravom ali prakso.

3.   Opredeljena tematska področja posebnega pomena se navedejo v letnem delovnem programu EU-OSHA.

POGLAVJE III

FINANČNE DOLOČBE

Člen 13

Proračun

1.   Vsako proračunsko leto se ocenijo vsi prihodki in odhodki EU-OSHA ter se prikažejo v njenem proračunu. Proračunsko leto sovpada s koledarskim letom.

2.   V proračunu EU-OSHA so prihodki in odhodki uravnoteženi.

3.   Brez poseganja v druge vire prihodki EU-OSHA zajemajo:

| (a) | prispevek Unije iz splošnega proračuna Unije; |
| --- | --- |

(a)

prispevek Unije iz splošnega proračuna Unije;

| (b) | morebitne prostovoljne finančne prispevke držav članic; |
| --- | --- |

(b)

morebitne prostovoljne finančne prispevke držav članic;

| (c) | stroške za objave in vse storitve, ki jih zagotavlja EU-OSHA; |
| --- | --- |

(c)

stroške za objave in vse storitve, ki jih zagotavlja EU-OSHA;

| (d) | vsak prispevek tretjih držav, ki sodelujejo pri delu EU-OSHA, kakor je določeno v členu 30. |
| --- | --- |

(d)

vsak prispevek tretjih držav, ki sodelujejo pri delu EU-OSHA, kakor je določeno v členu 30.

4.   Odhodki EU-OSHA vključujejo prejemke osebja, upravne odhodke in odhodke za infrastrukturo ter odhodke iz poslovanja.

Člen 14

Priprava proračuna

1.   Izvršni direktor vsako leto pripravi začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov EU-OSHA za naslednje proračunsko leto, vključno s kadrovskim načrtom, ter ga pošlje upravnemu odboru.

Začasni osnutek načrta temelji na ciljih in pričakovanih rezultatih iz dokumenta o letnem načrtovanju programov iz člena 6(1) ter v skladu z načelom oblikovanja proračuna glede na uspešnost upošteva finančne vire, ki so potrebni za dosego teh ciljev, in pričakovane rezultate.

2.   Upravni odbor na podlagi začasnega osnutka načrta sprejme osnutek načrta prihodkov in odhodkov EU-OSHA za naslednje proračunsko leto ter ga vsako leto do 31. januarja pošlje Komisiji.

3.   Komisija osnutek načrta skupaj s predlogom splošnega proračuna Unije pošlje proračunskemu organu. Osnutek načrta je na voljo tudi EU-OSHA.

4.   Komisija na podlagi osnutka načrta v predlog splošnega proračuna Unije vključi oceno, za katero meni, da je potrebna za kadrovski načrt, in znesek prispevka v breme splošnega proračuna, ki ga v skladu s členoma 313 in 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) predloži proračunskemu organu.

5.   Proračunski organ odobri proračunska sredstva za prispevek za EU-OSHA iz splošnega proračuna Unije.

6.   Proračunski organ sprejme kadrovski načrt EU-OSHA.

7.   Proračun EU-OSHA sprejme upravni odbor. Dokončen postane po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Unije in se po potrebi ustrezno prilagodi. Vse spremembe proračuna EU-OSHA, vključno s kadrovskim načrtom, se sprejmejo po istem postopku.

8.   Za vsak projekt gradnje, ki bi lahko imel znatne posledice za proračun EU-OSHA, se uporablja Delegirana uredba (EU) št. 1271/2013.

Člen 15

Izvrševanje proračuna

1.   Proračun EU-OSHA izvršuje izvršni direktor.

2.   Izvršni direktor proračunskemu organu vsako leto pošlje vse informacije, ki bi lahko vplivale na ugotovitve postopkov ocenjevanja.

Člen 16

Predstavitev zaključnega računa in razrešnica

1.   Računovodja EU-OSHA do 1. marca naslednjega proračunskega leta (leto N + 1) računovodji Komisije in Računskemu sodišču predloži začasni zaključni račun za proračunsko leto (leto N).

2.   EU-OSHA do 31. marca leta N + 1 Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za leto N.

3.   Računovodja Komisije do 31. marca leta N+1 Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun EU-OSHA za leto N, konsolidiran z zaključnim računom Komisije.

4.   Po prejemu pripomb Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu EU-OSHA za leto N v skladu s členom 246 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 računovodja pripravi zaključni račun EU-OSHA za navedeno leto. Izvršni direktor ga predloži upravnemu odboru v mnenje.

5.   Upravni odbor poda mnenje o zaključnem računu EU-OSHA za leto N.

6.   Računovodja EU-OSHA do 1. julija leta N + 1 Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču pošlje zaključni račun za leto N, skupaj z mnenjem upravnega odbora.

7.   Zaključni račun za leto N se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra leta N + 1.

8.   Izvršni direktor do 30. septembra leta N + 1 pošlje Računskemu sodišču odgovor na pripombe iz njegovega letnega poročila. Izvršni direktor odgovor pošlje tudi upravnemu odboru.

9.   Izvršni direktor Evropskemu parlamentu na zahtevo predloži vse informacije, potrebne za nemoteno uporabo postopka razrešnice za leto N v skladu s členom 109(3) Delegirane uredbe (EU) št. 1271/2013.

10.   Na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, Evropski parlament do 15. maja leta N + 2 izvršnemu direktorju podeli razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto N.

Člen 17

Finančna pravila

Upravni odbor po posvetovanju s Komisijo sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za EU-OSHA. Pravila ne smejo odstopati od Delegirane uredbe (EU) št. 1271/2013, razen če je takšno odstopanje izrecno potrebno za delovanje EU-OSHA in Komisija izda predhodno soglasje.

POGLAVJE IV

OSEBJE

Člen 18

Splošne določbe

1.   Za osebje EU-OSHA se uporabljajo Kadrovski predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev ter pravila, sprejeta s sporazumom med institucijami Unije za uveljavitev Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

2.   Upravni odbor v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov sprejme ustrezna izvedbena pravila za uveljavljanje Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

Člen 19

Izvršni direktor

1.   Izvršni direktor je član osebja in je zaposlen kot začasni uslužbenec EU-OSHA v skladu s točko (a) člena 2 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

2.   Izvršnega direktorja po odprtem in preglednem izbirnem postopku imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki ga predlaga Komisija.

Izbrani kandidat je povabljen, da poda izjavo pred Evropskim parlamentom in odgovori na vprašanja poslancev. Ta izmenjava mnenj ne sme neupravičeno odložiti imenovanja.

Za namen sklenitve pogodbe z izvršnim direktorjem EU-OSHA zastopa njen predsednik upravnega odbora.

3.   Mandat izvršnega direktorja traja pet let. Pred koncem tega obdobja Komisija izvede oceno, v kateri upošteva vrednotenje uspešnosti izvršnega direktorja ter prihodnje naloge in izzive EU-OSHA.

4.   Upravni odbor lahko ob upoštevanju ocene iz odstavka 3 izvršnemu direktorju enkrat podaljša mandat, in sicer za največ pet let.

5.   Izvršni direktor s podaljšanim mandatom ob koncu skupnega obdobja zaposlitve ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto.

6.   Izvršnega direktorja se lahko razreši samo na podlagi odločitve upravnega odbora. Upravni odbor v svoji odločitvi upošteva oceno Komisije o uspešnosti izvršnega direktorja, kot je navedeno v odstavku 3.

7.   Upravni odbor odločitve o imenovanju, podaljšanju mandata ali razrešitvi izvršnega direktorja sprejme na podlagi dvotretjinske večine članov z glasovalno pravico.

Člen 20

Napoteni nacionalni strokovnjaki in drugo osebje

1.   EU-OSHA lahko uporabi napotene nacionalne strokovnjake ali drugo osebje, ki ni zaposleno v EU-OSHA.

2.   Upravni odbor sprejme odločitev, s katero določi pravila za napotitev nacionalnih strokovnjakov v EU-OSHA.

POGLAVJE V

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 21

Pravni status

1.   EU-OSHA je agencija Unije. Je pravna oseba.

2.   EU-OSHA ima v državah članicah kar najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki je pravnim osebam priznana po nacionalnem pravu. Zlasti lahko pridobi premično in nepremično premoženje in z njim razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.

3.   Sedež EU-OSHA je v Bilbau.

4.   EU-OSHA lahko v skladu s členom 11(6) ustanovi urad za zvezo v Bruslju, da bi okrepila svoje sodelovanje z ustreznimi institucijami Unije.

Člen 22

Privilegiji in imunitete

Za EU-OSHA in njeno osebje se uporablja Protokol št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije.

Člen 23

Jezikovna ureditev

1.   Za EU-OSHA se uporabljajo določbe iz Uredbe Sveta št. 1 (10).

2.   Prevajalske storitve, potrebne za delovanje EU-OSHA, zagotavlja Prevajalski center.

Člen 24

Preglednost in varstvo podatkov

1.   EU-OSHA svoje dejavnosti izvaja z visoko stopnjo preglednosti.

2.   Za dokumente, ki jih hrani EU-OSHA, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

3.   Upravni odbor v šestih mesecih od datuma prve seje sprejme podrobna pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001.

4.   EU-OSHA obdeluje osebne podatke v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (12). Upravni odbor v šestih mesecih od datuma prve seje določi ukrepe, na podlagi katerih EU-OSHA uporablja Uredbo (EU) 2018/1725, vključno z ukrepi v zvezi z imenovanjem uradne osebe za varstvo podatkov. Ti ukrepi se določijo po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

Člen 25

Boj proti goljufijam

1.   Za lažji boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravnanjem v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13) EU-OSHA do 21. avgusta 2019 pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (14) in sprejme ustrezne določbe, ki se uporabljajo za vse uslužbence EU-OSHA, na podlagi predloge, določene v Prilogi k navedenemu sporazumu.

2.   Računsko sodišče je pooblaščeno za izvajanje revizij na podlagi dokumentov in inšpekcij na kraju samem pri vseh upravičencih do nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije od EU-OSHA.

3.   OLAF lahko izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo, ki jo financira EU-OSHA, prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (15).

4.   Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbe ter sporazumi in sklepi EU-OSHA o nepovratnih sredstvih vsebujejo določbe, ki Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje revizij in preiskav v skladu z njunimi pooblastili.

Člen 26

Varnostna pravila za varovanje tajnih in občutljivih netajnih podatkov

EU-OSHA po potrebi sprejme varnostna pravila, ki so enakovredna varnostnim pravilom Komisije za varovanje tajnih podatkov Evropske unije in občutljivih netajnih podatkov, kot so določena v sklepih Komisije (EU, Euratom) 2015/443 in (EU, Euratom) 2015/444. Varnostna pravila EU-OSHA med drugim in po potrebi zajemajo določbe o izmenjavi, obdelavi in hrambi takšnih podatkov.

Člen 27

Odgovornost

1.   Pogodbeno odgovornost EU-OSHA ureja pravo, ki se uporablja za posamezno pogodbo.

2.   Za izrekanje sodb na podlagi katere koli arbitražne klavzule v pogodbah, ki jih sklene EU-OSHA, je pristojno Sodišče Evropske unije.

3.   Pri nepogodbeni odgovornosti EU-OSHA v skladu s splošnimi načeli, skupnimi zakonodajam držav članic, nadomesti vso škodo, ki jo pri opravljanju svojih dolžnosti povzročijo njeni oddelki ali njeno osebje.

4.   V sporih v zvezi s povrnitvijo škode iz odstavka 3 je pristojno Sodišče Evropske unije.

5.   Osebno odgovornost osebja do EU-OSHA urejajo določbe v Kadrovskih predpisih in v Pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev.

Člen 28

Ocenjevanje

1.   V skladu s členom 29(5) Delegirane uredbe (EU) št. 1271/2013 EU-OSHA izvaja predhodne in naknadne ocene tistih programov in dejavnosti, ki imajo za posledico večjo porabo.

2.   Komisija do 21. februarja 2024 in vsakih pet let zatem zagotovi, da se v skladu s smernicami Komisije izvede oceno uspešnosti EU-OSHA v zvezi z njenimi cilji, mandatom in nalogami. Komisija se med ocenjevanjem posvetuje s člani upravnega odbora in drugimi glavnimi deležniki. Pri ocenjevanju se obravnava zlasti morebitna potreba po spremembi mandata EU-OSHA in finančne posledice vsake take spremembe.

3.   Komisija o ugotovitvah ocenjevanja poroča Evropskemu parlamentu, Svetu in upravnemu odboru. Ugotovitve ocenjevanja se objavijo.

Člen 29

Upravne poizvedbe

Dejavnosti EU-OSHA so lahko predmet poizvedb Evropskega varuha človekovih pravic v skladu s členom 228 PDEU.

Člen 30

Sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami

1.   EU-OSHA lahko, kolikor je to potrebno za dosego ciljev iz te uredbe in brez poseganja v ustrezne pristojnosti držav članic in institucij Unije, sodeluje s pristojnimi organi tretjih držav in z mednarodnimi organizacijami.

V ta namen lahko EU-OSHA na podlagi dovoljenja upravnega odbora in po odobritvi Komisije vzpostavi delovno ureditev s pristojnimi organi tretjih držav in z mednarodnimi organizacijami. Ta ureditev Uniji ali državam članicam ne sme nalagati pravnih obveznosti.

2.   Z EU-OSHA lahko sodelujejo tretje države, ki so z Unijo sklenile sporazume v ta namen.

Na podlagi ustreznih določb sporazumov iz prvega pododstavka se vzpostavi ureditev, ki določa zlasti naravo, obseg in način sodelovanja zadevnih tretjih držav pri delu EU-OSHA, vključno z določbami v zvezi s sodelovanjem pri pobudah EU-OSHA, finančnimi prispevki in osebjem. Glede kadrovskih zadev mora biti ta ureditev v vsakem primeru skladna s Kadrovskimi predpisi.

3.   Upravni odbor sprejme strategijo za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami glede zadev, ki so v pristojnosti EU-OSHA.

Člen 31

Sporazum o sedežu in operativni pogoji

1.   Potrebna ureditev glede nastanitve EU-OSHA v državi članici gostiteljici in infrastrukture, ki jo da na voljo ta država članica, ter posebna pravila, ki se v državi članici gostiteljici uporabljajo za izvršnega direktorja, člane upravnega odbora, osebje in njihove družinske člane, se določijo v sporazumu o sedežu med EU-OSHA in državo članico, v kateri je njen sedež.

2.   Država članica gostiteljica EU-OSHA zagotovi potrebne pogoje za delovanje EU-OSHA, vključno z večjezičnim, evropsko usmerjenim izobraževanjem in ustreznimi prometnimi povezavami.

POGLAVJE VI

PREHODNE DOLOČBE

Člen 32

Prehodne določbe v zvezi z upravnim odborom

Člani upravnega odbora, vzpostavljenega na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 2062/94, opravljajo svojo funkcijo in izvajajo naloge upravnega odbora iz člena 5 te uredbe do imenovanja članov upravnega odbora in neodvisnega strokovnjaka v skladu s členom 4(1) te uredbe.

Člen 33

Prehodne določbe v zvezi z osebjem

1.   Direktor EU-OSHA, imenovan na podlagi člena 11 Uredbe (ES) št. 2062/94, do izteka svojega mandata opravlja pristojnosti izvršnega direktorja iz člena 11 te uredbe. Drugi pogoji njegove pogodbe ostanejo nespremenjeni.

2.   V primeru, da ob začetku veljavnosti te uredbe poteka postopek izbire in imenovanja izvršnega direktorja, se do zaključka tega postopka uporablja člen 11 Uredbe (ES) št. 2062/94.

3.   Ta uredba ne vpliva na pravice in obveznosti osebja, zaposlenega v skladu z Uredbo (ES) št. 2062/94. Njihove pogodbe o zaposlitvi se lahko podaljšajo na podlagi te uredbe v skladu s Kadrovskimi predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev.

Morebitni uradi EU-OSHA za zvezo, ki so operativni v času začetka veljavnosti te uredbe, se ohranijo.

Člen 34

Prehodne proračunske določbe

Postopek razrešnice v zvezi s proračuni, odobrenimi na podlagi člena 13 Uredbe (ES) št. 2062/94, se izvede v skladu s členom 14 navedene uredbe.

POGLAVJE VII

KONČNE DOLOČBE

Člen 35

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 2062/94 se razveljavi in vsako sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje za sklicevanje na to uredbo.

Člen 36

Ohranitev veljavnosti notranjih pravil, ki jih je sprejel upravni odbor

Notranja pravila, ki jih je sprejel upravni odbor na podlagi Uredbe (ES) št. 2062/94, ostanejo veljavna tudi po 20. februarju 2019, razen če upravni odbor pri uporabi te uredbe odloči drugače.

Člen 37

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 16. januarja 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 209, 30.6.2017, str. 49.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 20. decembra 2018.

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (UL L 216, 20.8.1994, str. 1).

3

(4)  Sklep Sveta z dne 22. julija 2003 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (UL C 218, 13.9.2003, str. 1).

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 7.12.2013, str. 42).

5

(6)  
  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

6

(7)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/443 z dne 13. marca 2015 o varnosti v Komisiji (UL L 72, 17.3.2015, str. 41).

7

(8)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 72, 17.3.2015, str. 53).

8

(9)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

9

(10)  Uredba Sveta št. 1 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL 17, 6.10.1958, str. 385).

10

(11)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

11

(12)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

12

(13)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

13

(14)  
  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

14

(15)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

15

---

| 31.1.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 30/74 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 30/74

---

UREDBA (EU) 2019/127 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. januarja 2019

o ustanovitvi Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1365/75

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (a) člena 153(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) je bila ustanovljena z Uredbo Sveta (EGS) št. 1365/75 (3), da bi prispevala k načrtovanju in vzpostavljanju boljših življenjskih in delovnih razmer z dejavnostmi, oblikovanimi za povečevanje in širjenje znanja. V zvezi s tem bi moral Eurofound upoštevati tudi srednje- in dolgoročne perspektive. |
| --- | --- |

(1)

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) je bila ustanovljena z Uredbo Sveta (EGS) št. 1365/75 (3), da bi prispevala k načrtovanju in vzpostavljanju boljših življenjskih in delovnih razmer z dejavnostmi, oblikovanimi za povečevanje in širjenje znanja. V zvezi s tem bi moral Eurofound upoštevati tudi srednje- in dolgoročne perspektive.

| (2) | Eurofound je imel od ustanovitve leta 1975 pomembno vlogo pri podpori izboljšanja življenjskih in delovnih razmer po vsej Uniji. Hkrati so se koncepti in pomen življenjskih in delovnih razmer razvijali pod vplivom družbenega razvoja in temeljnih sprememb na trgih dela. Izrazoslovje, uporabljeno za opis ciljev in nalog Eurofound, bi bilo zato treba prilagoditi, da bi odražalo ta razvoj. |
| --- | --- |

(2)

Eurofound je imel od ustanovitve leta 1975 pomembno vlogo pri podpori izboljšanja življenjskih in delovnih razmer po vsej Uniji. Hkrati so se koncepti in pomen življenjskih in delovnih razmer razvijali pod vplivom družbenega razvoja in temeljnih sprememb na trgih dela. Izrazoslovje, uporabljeno za opis ciljev in nalog Eurofound, bi bilo zato treba prilagoditi, da bi odražalo ta razvoj.

| (3) | Uredba (EGS) št. 1365/75 je bila večkrat spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba navedeno uredbo zaradi jasnosti razveljaviti in nadomestiti. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EGS) št. 1365/75 je bila večkrat spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba navedeno uredbo zaradi jasnosti razveljaviti in nadomestiti.

| (4) | Pravila, ki urejajo Eurofound, bi bilo treba v čim večjem obsegu in ob upoštevanju njegove tristranske narave določiti v skladu z načeli Skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012. |
| --- | --- |

(4)

Pravila, ki urejajo Eurofound, bi bilo treba v čim večjem obsegu in ob upoštevanju njegove tristranske narave določiti v skladu z načeli Skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012.

| (5) | Eurofound institucijam in organom Unije, državam članicam in socialnim partnerjem zagotavlja specializirane informacije z dodano vrednostjo s svojega strokovnega področja. |
| --- | --- |

(5)

Eurofound institucijam in organom Unije, državam članicam in socialnim partnerjem zagotavlja specializirane informacije z dodano vrednostjo s svojega strokovnega področja.

| (6) | Eurofound bi moral še naprej izvajati raziskave, da zagotovi neprekinjenost primerjalnih analiz trendov na področju življenjskih in delovnih razmer ter razvoja trga dela v Uniji. |
| --- | --- |

(6)

Eurofound bi moral še naprej izvajati raziskave, da zagotovi neprekinjenost primerjalnih analiz trendov na področju življenjskih in delovnih razmer ter razvoja trga dela v Uniji.

| (7) | Pomembno je tudi, da Eurofound tesno sodeluje z ustreznimi organi na mednarodni ravni, ravni Unije in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(7)

Pomembno je tudi, da Eurofound tesno sodeluje z ustreznimi organi na mednarodni ravni, ravni Unije in nacionalni ravni.

| (8) | Ker vse tri tristranske agencije, in sicer Eurofound, Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop), obravnavajo zadeve, povezane s trgom dela, delovnim okoljem, poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter znanjem in spretnostmi, je potrebno tesno sodelovanje med njimi. Eurofound bi torej moral pri svojem delu dopolnjevati delo EU-OSHA in Cedefop tam, kjer imajo podobna interesna področja, hkrati pa dajati prednost dobro delujočim orodjem, kot so memorandumi o soglasju. Eurofound bi moral izkoristiti možnosti za večjo učinkovitost in sinergije ter se pri svojih dejavnostih izogibati podvajanju dejavnosti EU-OSHA in Cedefop ter Komisije. Hkrati bi si moral Eurofound po potrebi prizadevati za učinkovito sodelovanje z internimi raziskovalnimi zmogljivostmi institucij Unije in zunanjih specializiranih organov. |
| --- | --- |

(8)

Ker vse tri tristranske agencije, in sicer Eurofound, Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop), obravnavajo zadeve, povezane s trgom dela, delovnim okoljem, poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter znanjem in spretnostmi, je potrebno tesno sodelovanje med njimi. Eurofound bi torej moral pri svojem delu dopolnjevati delo EU-OSHA in Cedefop tam, kjer imajo podobna interesna področja, hkrati pa dajati prednost dobro delujočim orodjem, kot so memorandumi o soglasju. Eurofound bi moral izkoristiti možnosti za večjo učinkovitost in sinergije ter se pri svojih dejavnostih izogibati podvajanju dejavnosti EU-OSHA in Cedefop ter Komisije. Hkrati bi si moral Eurofound po potrebi prizadevati za učinkovito sodelovanje z internimi raziskovalnimi zmogljivostmi institucij Unije in zunanjih specializiranih organov.

| (9) | Komisija bi se morala med ocenjevanjem Eurofound posvetovati z glavnimi deležniki, vključno s člani upravnega odbora in poslanci Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

(9)

Komisija bi se morala med ocenjevanjem Eurofound posvetovati z glavnimi deležniki, vključno s člani upravnega odbora in poslanci Evropskega parlamenta.

| (10) | Tristranska narava Eurofound, EU-OSHA in Cedefop je nadvse dragocen odraz celovitega pristopa, ki temelji na socialnem dialogu med socialnimi partnerji ter organi Unije in nacionalnimi organi, kar je izredno pomembno za iskanje skupnih in trajnostnih socialnih in ekonomskih rešitev. |
| --- | --- |

(10)

Tristranska narava Eurofound, EU-OSHA in Cedefop je nadvse dragocen odraz celovitega pristopa, ki temelji na socialnem dialogu med socialnimi partnerji ter organi Unije in nacionalnimi organi, kar je izredno pomembno za iskanje skupnih in trajnostnih socialnih in ekonomskih rešitev.

| (11) | Zaradi optimizacije postopka odločanja Eurofound ter zagotavljanja večje učinkovitosti in uspešnosti bi bilo treba uvesti strukturo upravljanja na dveh ravneh. V ta namen bi morale biti države članice, nacionalne organizacije delodajalcev in delojemalcev ter Komisija zastopane v upravnem odboru, ki bi imel potrebna pooblastila, vključno s pooblastilom za sprejemanje proračuna in odobritev programskega dokumenta. V programskem dokumentu, ki bi vseboval večletni delovni program Eurofound in njegov letni delovni program, bi moral upravni odbor določiti strateške prednostne naloge v dejavnostih Eurofound. Poleg tega bi morala pravila, ki jih upravni odbor sprejme za preprečevanje in obvladovanje nasprotja interesov, zajemati ukrepe za zgodnje odkrivanje morebitnih tveganj. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi optimizacije postopka odločanja Eurofound ter zagotavljanja večje učinkovitosti in uspešnosti bi bilo treba uvesti strukturo upravljanja na dveh ravneh. V ta namen bi morale biti države članice, nacionalne organizacije delodajalcev in delojemalcev ter Komisija zastopane v upravnem odboru, ki bi imel potrebna pooblastila, vključno s pooblastilom za sprejemanje proračuna in odobritev programskega dokumenta. V programskem dokumentu, ki bi vseboval večletni delovni program Eurofound in njegov letni delovni program, bi moral upravni odbor določiti strateške prednostne naloge v dejavnostih Eurofound. Poleg tega bi morala pravila, ki jih upravni odbor sprejme za preprečevanje in obvladovanje nasprotja interesov, zajemati ukrepe za zgodnje odkrivanje morebitnih tveganj.

| (12) | Za ustrezno delovanje Eurofound bi morale države članice, evropske organizacije delodajalcev in delojemalcev ter Komisija zagotoviti, da imajo osebe, imenovane v upravni odbor, ustrezno znanje s področja socialne politike in politik, povezanih z delom, da lahko sprejemajo strateške odločitve ter nadzorujejo dejavnosti Eurofound. |
| --- | --- |

(12)

Za ustrezno delovanje Eurofound bi morale države članice, evropske organizacije delodajalcev in delojemalcev ter Komisija zagotoviti, da imajo osebe, imenovane v upravni odbor, ustrezno znanje s področja socialne politike in politik, povezanih z delom, da lahko sprejemajo strateške odločitve ter nadzorujejo dejavnosti Eurofound.

| (13) | Ustanoviti bi bilo treba izvršni odbor, ki bi na ustrezen način pripravljal seje upravnega odbora ter podpiral njegov proces odločanja in spremljanja. Izvršni odbor bi moral pri nudenju podpore upravnemu odboru po potrebi zaradi nujnosti imeti možnost, da sprejme nekatere začasne odločitve v imenu upravnega odbora. Upravni odbor bi moral sprejeti poslovnik izvršnega odbora. |
| --- | --- |

(13)

Ustanoviti bi bilo treba izvršni odbor, ki bi na ustrezen način pripravljal seje upravnega odbora ter podpiral njegov proces odločanja in spremljanja. Izvršni odbor bi moral pri nudenju podpore upravnemu odboru po potrebi zaradi nujnosti imeti možnost, da sprejme nekatere začasne odločitve v imenu upravnega odbora. Upravni odbor bi moral sprejeti poslovnik izvršnega odbora.

| (14) | Izvršni direktor bi moral biti pristojen za splošno upravljanje Eurofound v skladu s strateško usmeritvijo, ki jo določi upravni odbor, vključno s tekočim upravljanjem ter upravljanjem finančnih in človeških virov. Izvršni direktor bi moral izvajati pooblastila, ki so mu podeljena. Obstajati bi morala možnost, da se ta pooblastila v izjemnih okoliščinah, kot so nasprotja interesov ali resna kršitev obveznosti v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi), začasno prekličejo. |
| --- | --- |

(14)

Izvršni direktor bi moral biti pristojen za splošno upravljanje Eurofound v skladu s strateško usmeritvijo, ki jo določi upravni odbor, vključno s tekočim upravljanjem ter upravljanjem finančnih in človeških virov. Izvršni direktor bi moral izvajati pooblastila, ki so mu podeljena. Obstajati bi morala možnost, da se ta pooblastila v izjemnih okoliščinah, kot so nasprotja interesov ali resna kršitev obveznosti v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi), začasno prekličejo.

| (15) | Eno od temeljnih načel prava Unije je načelo enakosti. V skladu z njim je treba na vseh področjih zagotoviti enakost žensk in moških, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo. Vse strani bi si morale prizadevati za doseganje uravnotežene zastopanosti žensk in moških v upravnem odboru in izvršnem odboru. Za ta cilj bi si bilo treba prizadevati tako na ravni upravnega odbora pri imenovanju predsednika in namestnikov predsednika kot na ravni skupin, ki v odboru zastopajo vlade ter organizacije delodajalcev in delojemalcev, glede imenovanja namestnikov, ki se udeležujejo sej izvršnega odbora. |
| --- | --- |

(15)

Eno od temeljnih načel prava Unije je načelo enakosti. V skladu z njim je treba na vseh področjih zagotoviti enakost žensk in moških, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo. Vse strani bi si morale prizadevati za doseganje uravnotežene zastopanosti žensk in moških v upravnem odboru in izvršnem odboru. Za ta cilj bi si bilo treba prizadevati tako na ravni upravnega odbora pri imenovanju predsednika in namestnikov predsednika kot na ravni skupin, ki v odboru zastopajo vlade ter organizacije delodajalcev in delojemalcev, glede imenovanja namestnikov, ki se udeležujejo sej izvršnega odbora.

| (16) | Eurofound ima v Bruslju urad za zvezo. Možnost vodenja tega urada bi moral imeti še naprej. |
| --- | --- |

(16)

Eurofound ima v Bruslju urad za zvezo. Možnost vodenja tega urada bi moral imeti še naprej.

| (17) | Finančne določbe ter določbe o načrtovanju programov in poročanju v zvezi z Eurofound bi bilo treba posodobiti. Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013 (4) določa, da Eurofound izvaja tako predhodne kot naknadne ocene vseh tistih programov in dejavnosti, ki imajo za posledico večjo porabo. Eurofound bi moral te ocene upoštevati pri večletnem in letnem načrtovanju programov. |
| --- | --- |

(17)

Finančne določbe ter določbe o načrtovanju programov in poročanju v zvezi z Eurofound bi bilo treba posodobiti. Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013 (4) določa, da Eurofound izvaja tako predhodne kot naknadne ocene vseh tistih programov in dejavnosti, ki imajo za posledico večjo porabo. Eurofound bi moral te ocene upoštevati pri večletnem in letnem načrtovanju programov.

| (18) | Da se Eurofound zagotovi popolna samostojnost in neodvisnost in omogoči ustrezno izvajanje ciljev in nalog v skladu s to uredbo, bi mu bilo treba zagotoviti primeren in samostojen proračun, katerega prihodek bi bil izhajal predvsem iz prispevka iz splošnega proračuna Unije. Za prispevek Unije in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Unije bi bilo treba za Eurofound uporabiti proračunski postopek Unije. Revizijo zaključnih računov Eurofound bi moralo opravljati Računsko sodišče. |
| --- | --- |

(18)

Da se Eurofound zagotovi popolna samostojnost in neodvisnost in omogoči ustrezno izvajanje ciljev in nalog v skladu s to uredbo, bi mu bilo treba zagotoviti primeren in samostojen proračun, katerega prihodek bi bil izhajal predvsem iz prispevka iz splošnega proračuna Unije. Za prispevek Unije in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Unije bi bilo treba za Eurofound uporabiti proračunski postopek Unije. Revizijo zaključnih računov Eurofound bi moralo opravljati Računsko sodišče.

| (19) | Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Eurofound, bi moral zagotavljati Prevajalski center za organe Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Prevajalski center). Eurofound bi moral sodelovati s Prevajalskim centrom, da bi določil kazalnike za kakovost, pravočasnost in zaupnost, jasno opredelil potrebe in prednostne naloge Eurofound ter vzpostavil pregledne in objektivne postopke za proces prevajanja. |
| --- | --- |

(19)

Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Eurofound, bi moral zagotavljati Prevajalski center za organe Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Prevajalski center). Eurofound bi moral sodelovati s Prevajalskim centrom, da bi določil kazalnike za kakovost, pravočasnost in zaupnost, jasno opredelil potrebe in prednostne naloge Eurofound ter vzpostavil pregledne in objektivne postopke za proces prevajanja.

| (20) | Določbe v zvezi z osebjem Eurofound bi bilo treba uskladiti s Kadrovskimi predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Unije (v nadaljnjem besedilu: Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev), določenimi z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (5). |
| --- | --- |

(20)

Določbe v zvezi z osebjem Eurofound bi bilo treba uskladiti s Kadrovskimi predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Unije (v nadaljnjem besedilu: Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev), določenimi z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (5).

| (21) | Eurofound bi moral sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev varne obravnave in obdelave zaupnih podatkov. Po potrebi bi moral sprejeti varnostna pravila, enakovredna tistim iz sklepov Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (6) in (EU, Euratom) 2015/444 (7). |
| --- | --- |

(21)

Eurofound bi moral sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev varne obravnave in obdelave zaupnih podatkov. Po potrebi bi moral sprejeti varnostna pravila, enakovredna tistim iz sklepov Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (6) in (EU, Euratom) 2015/444 (7).

| (22) | Da se do začetka izvajanja te uredbe zagotovi nadaljevanje dejavnosti Eurofound, so potrebne prehodne proračunske določbe in prehodne določbe v zvezi z upravnim odborom, izvršnim direktorjem in osebjem – |
| --- | --- |

(22)

Da se do začetka izvajanja te uredbe zagotovi nadaljevanje dejavnosti Eurofound, so potrebne prehodne proračunske določbe in prehodne določbe v zvezi z upravnim odborom, izvršnim direktorjem in osebjem –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

CILJI IN NALOGE

Člen 1

Ustanovitev in cilji

1.   Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) se ustanovi kot agencija Unije.

2.   Cilj Eurofound je zagotavljati podporo Komisiji, drugim institucijam, organom in agencijam Unije, državam članicam ter socialnim partnerjem za namen oblikovanja in izvajanja politik v zvezi z izboljšanjem življenjskih in delovnih razmer, oblikovanja politik zaposlovanja in spodbujanja socialnega dialoga.

V ta namen Eurofound pridobiva in razširja znanje, zagotavlja dokaze in storitve za namen oblikovanja politik, vključno z ugotovitvami na podlagi raziskav, in omogoča lažjo izmenjavo znanja med Unijo in nacionalnimi akterji.

Člen 2

Naloge

1.   Eurofound ima naslednje naloge glede področij iz člena 1(2) in pri tem v celoti spoštuje pristojnosti držav članic:

| (a) | analizira razvoj in zagotavlja primerjalne analize politik, institucionalnih okvirov in praks v državah članicah in po potrebi v drugih državah; |
| --- | --- |

(a)

analizira razvoj in zagotavlja primerjalne analize politik, institucionalnih okvirov in praks v državah članicah in po potrebi v drugih državah;

| (b) | zbira podatke, na primer z anketami, in analizira trende življenjskih in delovnih razmer, zaposlovanje ter razvoj trga dela; |
| --- | --- |

(b)

zbira podatke, na primer z anketami, in analizira trende življenjskih in delovnih razmer, zaposlovanje ter razvoj trga dela;

| (c) | analizira razvoj sistemov odnosov med delodajalci in delojemalci ter zlasti socialni dialog na ravni Unije in v državah članicah; |
| --- | --- |

(c)

analizira razvoj sistemov odnosov med delodajalci in delojemalci ter zlasti socialni dialog na ravni Unije in v državah članicah;

| (d) | izvaja ali naroča študije ter izvaja raziskave o relevantnem družbeno-gospodarskem razvoju in s tem povezanih vprašanjih politike; |
| --- | --- |

(d)

izvaja ali naroča študije ter izvaja raziskave o relevantnem družbeno-gospodarskem razvoju in s tem povezanih vprašanjih politike;

| (e) | po potrebi in na zahtevo Komisije izvaja pilotne projekte in pripravljalne ukrepe; |
| --- | --- |

(e)

po potrebi in na zahtevo Komisije izvaja pilotne projekte in pripravljalne ukrepe;

| (f) | zagotavlja forum za izmenjavo izkušenj in informacij med vladami, socialnimi partnerji in drugimi deležniki na nacionalni ravni, tudi na podlagi informacij in analiz, temelječih na dokazih; |
| --- | --- |

(f)

zagotavlja forum za izmenjavo izkušenj in informacij med vladami, socialnimi partnerji in drugimi deležniki na nacionalni ravni, tudi na podlagi informacij in analiz, temelječih na dokazih;

| (g) | upravlja ter oblikovalcem politik, socialnim partnerjem, akademskim organom in drugim deležnikom daje na razpolago orodja in sklope podatkov; |
| --- | --- |

(g)

upravlja ter oblikovalcem politik, socialnim partnerjem, akademskim organom in drugim deležnikom daje na razpolago orodja in sklope podatkov;

| (h) | v skladu s členom 30 določi strategijo za odnose s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami glede zadev, ki so v pristojnosti Eurofound. |
| --- | --- |

(h)

v skladu s členom 30 določi strategijo za odnose s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami glede zadev, ki so v pristojnosti Eurofound.

2.   Kadar so potrebne nove študije in preden se sprejmejo politične odločitve, institucije Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (8) upoštevajo strokovno znanje Eurofound in vse študije, ki jih je izvedel na zadevnem področju ali ki jih lahko izvede.

3.   Eurofound lahko sklepa sporazume o sodelovanju z drugimi ustreznimi agencijami Unije, da olajša in spodbudi sodelovanje z njimi.

4.   Pri izvajanju svojih nalog Eurofound vzdržuje tesne stike zlasti s specializiranimi organi, tako javnimi ali zasebnimi, nacionalnimi ali mednarodnimi, pa tudi z organi javnega sektorja, akademskimi in raziskovalnimi ustanovami, organizacijami delodajalcev in delojemalcev ter, kadar obstajajo, z nacionalnimi tristranskimi organi. Eurofound brez poseganja v lastne cilje in namene sodeluje z drugimi agencijami Unije, zlasti z EU-OSHA in Cedefop, ter spodbuja sinergije in dopolnjevanje z njihovimi dejavnostmi, pri tem pa se skuša preprečiti kakršno koli podvajanje prizadevanj.

POGLAVJE II

ORGANIZACIJA EUROFOUND

Člen 3

Upravna in vodstvena struktura

Upravno in vodstveno strukturo Eurofound sestavljajo:

| (a) | upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni odbor; |
| --- | --- |

(b)

izvršni odbor;

| (c) | izvršni direktor. |
| --- | --- |

(c)

izvršni direktor.

Oddelek 1

Upravni odbor

Člen 4

Sestava upravnega odbora

1.   Upravni odbor sestavljajo:

| (a) | iz vsake države članice po en član, ki zastopa vlado; |
| --- | --- |

(a)

iz vsake države članice po en član, ki zastopa vlado;

| (b) | iz vsake države članice po en član, ki zastopa organizacije delodajalcev; |
| --- | --- |

(b)

iz vsake države članice po en član, ki zastopa organizacije delodajalcev;

| (c) | iz vsake države članice po en član, ki zastopa organizacije delojemalcev; |
| --- | --- |

(c)

iz vsake države članice po en član, ki zastopa organizacije delojemalcev;

| (d) | trije člani, ki zastopajo Komisijo; |
| --- | --- |

(d)

trije člani, ki zastopajo Komisijo;

| (e) | neodvisni strokovnjak, ki ga imenuje Evropski parlament. |
| --- | --- |

(e)

neodvisni strokovnjak, ki ga imenuje Evropski parlament.

Vsi člani iz točk (a) do (d) imajo glasovalno pravico.

Člane iz točk (a), (b) in (c) imenuje Svet na podlagi kandidatov, ki jih predlagajo države članice, organizacije delodajalcev oziroma organizacije delojemalcev.

Člane iz točke (d) imenuje Komisija.

Strokovnjaka iz točke (e) imenuje pristojni odbor Evropskega parlamenta.

2.   Vsak član upravnega odbora ima namestnika. Namestnik zastopa člana, kadar je odsoten. Namestniki so imenovani v skladu z odstavkom 1.

3.   Člani upravnega odbora in njihovi namestniki so predlagani in imenovani na podlagi njihovega znanja na področju socialne politike in politik, povezanih z delom, ob upoštevanju njihovih ustreznih znanj in spretnosti, kot so vodstvena, upravna ter proračunska znanja in spretnosti, ter strokovnega znanja na področju glavnih nalog Eurofound, da bi opravljali učinkovito nadzorno vlogo. Vse strani, zastopane v upravnem odboru, si prizadevajo omejiti menjavanje svojih predstavnikov, da se zagotovi stalnost njihovega dela. Vse strani si prizadevajo za uravnoteženo zastopanost žensk in moških v upravnem odboru.

4.   Vsi člani in namestniki ob nastopu funkcije podpišejo pisno izjavo, da niso v nasprotju interesov. Vsak član in nadomestni član posodobi svojo izjavo v primeru spremembe okoliščine glede vsakega nasprotja interesov. Eurofound izjave in njihove posodobitve objavi na svojem spletnem mestu.

5.   Mandat članov in namestnikov traja štiri leta. Mandat se lahko podaljša. Po izteku mandata ali v primeru njihovega odstopa člani in namestniki opravljajo svojo funkcijo do ponovnega imenovanja ali do zamenjave.

6.   Predstavniki vlad, organizacij delodajalcev in organizacij delojemalcev v upravnem odboru tvorijo vsak svojo skupino. Vsaka skupina določi koordinatorja za večjo učinkovitost razprav znotraj posamezne skupine in med skupinami. Koordinatorji skupin delodajalcev in delojemalcev so predstavniki svojih zadevnih evropskih organizacij in jih je mogoče določiti izmed imenovanih članov upravnega odbora. Koordinatorji, ki niso imenovani člani upravnega odbora v skladu z odstavkom 1, sodelujejo na njegovih sejah, vendar nimajo glasovalne pravice.

Člen 5

Naloge upravnega odbora

1.   Upravni odbor:

| (a) | določi strateško usmeritev dejavnosti Eurofound; |
| --- | --- |

(a)

določi strateško usmeritev dejavnosti Eurofound;

| (b) | vsako leto z dvotretjinsko večino glasov članov, ki imajo glasovalno pravico in v skladu s členom 6 sprejme programski dokument Eurofound, ki vsebuje njegov večletni delovni program in letni delovni program za naslednje leto; |
| --- | --- |

(b)

vsako leto z dvotretjinsko večino glasov članov, ki imajo glasovalno pravico in v skladu s členom 6 sprejme programski dokument Eurofound, ki vsebuje njegov večletni delovni program in letni delovni program za naslednje leto;

| (c) | z dvotretjinsko večino članov, ki imajo glasovalno pravico, sprejme letni proračun Eurofound in izvaja druge naloge v zvezi z navedenim proračunom v skladu s poglavjem III; |
| --- | --- |

(c)

z dvotretjinsko večino članov, ki imajo glasovalno pravico, sprejme letni proračun Eurofound in izvaja druge naloge v zvezi z navedenim proračunom v skladu s poglavjem III;

| (d) | sprejme konsolidirano letno poročilo o dejavnostih skupaj z oceno dejavnosti Eurofound in ju do 1. julija vsako leto predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter konsolidirano letno poročilo o dejavnostih objavi; |
| --- | --- |

(d)

sprejme konsolidirano letno poročilo o dejavnostih skupaj z oceno dejavnosti Eurofound in ju do 1. julija vsako leto predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter konsolidirano letno poročilo o dejavnostih objavi;

| (e) | v skladu s členom 17 sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Eurofound; |
| --- | --- |

(e)

v skladu s členom 17 sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Eurofound;

| (f) | sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji za goljufije, ob upoštevanju stroškov in koristi ukrepov, ki jih je treba izvesti; |
| --- | --- |

(f)

sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji za goljufije, ob upoštevanju stroškov in koristi ukrepov, ki jih je treba izvesti;

| (g) | sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov v zvezi s svojimi člani in neodvisnimi strokovnjaki, pa tudi v zvezi z napotenimi nacionalnimi strokovnjaki in drugim osebjem, ki ni zaposleno v Eurofound, kot je navedeno v členu 20; |
| --- | --- |

(g)

sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov v zvezi s svojimi člani in neodvisnimi strokovnjaki, pa tudi v zvezi z napotenimi nacionalnimi strokovnjaki in drugim osebjem, ki ni zaposleno v Eurofound, kot je navedeno v členu 20;

| (h) | na podlagi analize potreb sprejme in redno posodablja načrte sporočanja in razširjanja ter jih vključi v programski dokument Eurofound; |
| --- | --- |

(h)

na podlagi analize potreb sprejme in redno posodablja načrte sporočanja in razširjanja ter jih vključi v programski dokument Eurofound;

| (i) | sprejme svoj poslovnik; |
| --- | --- |

(i)

sprejme svoj poslovnik;

| (j) | v skladu z odstavkom 2 v zvezi z osebjem Eurofound izvaja pooblastila, ki se s Kadrovskimi predpisi podelijo organu za imenovanja in ki se na podlagi Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev podelijo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanja); |
| --- | --- |

(j)

v skladu z odstavkom 2 v zvezi z osebjem Eurofound izvaja pooblastila, ki se s Kadrovskimi predpisi podelijo organu za imenovanja in ki se na podlagi Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev podelijo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanja);

| (k) | v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov sprejme ustrezna izvedbena pravila za izvajanje Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev; |
| --- | --- |

(k)

v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov sprejme ustrezna izvedbena pravila za izvajanje Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev;

| (l) | v skladu s členom 19 imenuje izvršnega direktorja in po potrebi podaljša njegov mandat ali ga razreši s položaja; |
| --- | --- |

(l)

v skladu s členom 19 imenuje izvršnega direktorja in po potrebi podaljša njegov mandat ali ga razreši s položaja;

| (m) | ob upoštevanju Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev imenuje računovodjo, ki je pri opravljanju svojih nalog popolnoma neodvisen; |
| --- | --- |

(m)

ob upoštevanju Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev imenuje računovodjo, ki je pri opravljanju svojih nalog popolnoma neodvisen;

| (n) | sprejme poslovnik izvršnega odbora; |
| --- | --- |

(n)

sprejme poslovnik izvršnega odbora;

| (o) | v skladu s členom 12 ustanovi in razpusti svetovalne odbore in sprejme njihove poslovnike; |
| --- | --- |

(o)

v skladu s členom 12 ustanovi in razpusti svetovalne odbore in sprejme njihove poslovnike;

| (p) | nadzira ustrezno upoštevanje ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF); |
| --- | --- |

(p)

nadzira ustrezno upoštevanje ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF);

| (q) | v skladu s členom 30 odobri sklenitev dogovorov o sodelovanju s pristojnimi organi tretjih držav in z mednarodnimi organizacijami. |
| --- | --- |

(q)

v skladu s členom 30 odobri sklenitev dogovorov o sodelovanju s pristojnimi organi tretjih držav in z mednarodnimi organizacijami.

2.   Upravni odbor v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov ter na podlagi člena 2(1) Kadrovskih predpisov in člena 6 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev sprejme odločitev o prenosu ustreznih pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in o določitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta prenos pooblastil začasno prekine. Izvršni direktor je pooblaščen za nadaljnji prenos teh pooblastil.

Upravni odbor lahko zaradi izjemnih okoliščin začasno prekine prenos pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in pooblastil, ki jih je izvršni direktor nadalje prenesel. V takih primerih jih upravni odbor za določen čas prenese na enega od predstavnikov Komisije, ki ga imenuje, ali na uslužbenca, ki ni izvršni direktor.

Člen 6

Večletno in letno načrtovanje programov

1.   Izvršni direktor vsako leto v skladu s točko (f) člena 11(5) te uredbe pripravi osnutek programskega dokumenta, ki vsebuje večletni in letni delovni program v skladu s členom 32 Delegirane uredbe (EU) št. 1271/2013.

2.   Izvršni direktor osnutek programskega dokumenta iz odstavka 1 predloži upravnemu odboru. Ko upravni odbor osnutek programskega dokumenta potrdi, se vsako leto najpozneje do 31. januarja predloži Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu. Izvršni direktor predloži morebitne posodobljene različice tega dokumenta po enakem postopku. Upravni odbor sprejme programski dokument, pri čemer upošteva mnenje Komisije.

Programski dokument postane dokončen po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Unije in se po potrebi ustrezno prilagodi.

3.   V večletnem delovnem programu je določena priprava splošnega strateškega načrtovanja programov, vključno s cilji, pričakovanimi rezultati in kazalniki uspešnosti, pri čemer se je treba izogibati prekrivanju pri načrtovanju programov z drugimi agencijami. Določa tudi načrtovanje virov, vključno z večletnim proračunom in osebjem. Vključuje strategijo za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami v skladu s členom 30, ukrepe, povezane s to strategijo, pa tudi podroben opis s tem povezanih virov.

4.   Letni delovni program mora biti skladen z večletnim delovnim programom iz odstavka 3 in vsebuje:

| (a) | podrobne cilje in pričakovane rezultate, vključno s kazalniki uspešnosti; |
| --- | --- |

(a)

podrobne cilje in pričakovane rezultate, vključno s kazalniki uspešnosti;

| (b) | opis ukrepov, ki se bodo financirali, vključno z načrtovanimi ukrepi za povečanje učinkovitosti; |
| --- | --- |

(b)

opis ukrepov, ki se bodo financirali, vključno z načrtovanimi ukrepi za povečanje učinkovitosti;

| (c) | navedbo finančnih in človeških virov, dodeljenih za posamezen ukrep, v skladu z načeli oblikovanja proračuna in upravljanja po dejavnostih; |
| --- | --- |

(c)

navedbo finančnih in človeških virov, dodeljenih za posamezen ukrep, v skladu z načeli oblikovanja proračuna in upravljanja po dejavnostih;

| (d) | morebitne ukrepe za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami v skladu s členom 30. |
| --- | --- |

(d)

morebitne ukrepe za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami v skladu s členom 30.

V letnem delovnem programu morajo biti jasno navedeni ukrepi, ki so bili v primerjavi s preteklim proračunskim letom dodani, spremenjeni ali črtani.

5.   Upravni odbor spremeni sprejeti letni delovni program, kadar je Eurofound dodeljena nova dejavnost. Upravni odbor lahko na izvršnega direktorja prenese pooblastilo, da v letni delovni program vnese nebistvene spremembe.

Vsaka bistvena sprememba letnega delovnega programa se sprejme po enakem postopku kot prvotni letni delovni program.

6.   Načrtovanje virov se letno posodablja. Strateški načrt se po potrebi posodobi, pri čemer se upoštevajo zlasti rezultati ocenjevanja iz člena 28.

Pri načrtovanju virov in finančnem načrtovanju se upošteva, da je Eurofound dodeljena nova dejavnost za izpolnjevanje nalog iz člena 2, brez poseganja v pooblastila Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ).

Člen 7

Predsednik upravnega odbora

1.   Upravni odbor izvoli predsednika in tri namestnike predsednika na naslednji način:

| (a) | enega izmed članov, ki zastopajo vlade držav članic; |
| --- | --- |

(a)

enega izmed članov, ki zastopajo vlade držav članic;

| (b) | enega izmed članov, ki zastopajo organizacije delodajalcev; |
| --- | --- |

(b)

enega izmed članov, ki zastopajo organizacije delodajalcev;

| (c) | enega izmed članov, ki zastopajo organizacije delojemalcev, in |
| --- | --- |

(c)

enega izmed članov, ki zastopajo organizacije delojemalcev, in

| (d) | enega izmed članov, ki zastopajo Komisijo. |
| --- | --- |

(d)

enega izmed članov, ki zastopajo Komisijo.

Predsednika in namestnike z dvotretjinsko večino izvolijo člani upravnega odbora, ki imajo glasovalno pravico.

2.   Mandat predsednika in namestnikov traja eno leto. Njihov mandat se lahko podaljša. Kadar njihovo članstvo v upravnem odboru preneha med njihovim mandatom, jim hkrati samodejno preneha tudi mandat.

Člen 8

Seje upravnega odbora

1.   Seje upravnega odbora skliče predsednik.

2.   Izvršni direktor se udeležuje razprav, nima pa glasovalne pravice.

3.   Upravni odbor ima eno redno sejo na leto. Poleg tega se sestane na pobudo predsednika, na zahtevo Komisije ali na zahtevo vsaj tretjine članov.

4.   Upravni odbor lahko na sejo kot opazovalca povabi kogar koli, čigar mnenje bi lahko bilo koristno. Predstavniki držav Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), se lahko sej upravnega odbora udeležujejo kot opazovalci, kadar Sporazum EGP določa njihovo sodelovanje v dejavnostih Eurofound.

5.   Sekretariat za upravni odbor zagotovi Eurofound.

Člen 9

Pravila glasovanja v upravnem odboru

1.   Brez poseganja v točki (b) in (c) člena 5(1), drugi pododstavek člena 7(1) in člen 19(7) upravni odbor sprejme odločitve z večino glasov članov, ki imajo glasovalno pravico.

2.   Vsak član z glasovalno pravico ima en glas. Če je član z glasovalno pravico odsoten, ima glasovalno pravico njegov namestnik.

3.   Predsednik sodeluje pri glasovanju.

4.   Izvršni direktor se udeleži razprav, nima pa glasovalne pravice.

5.   V poslovniku upravnega odbora so določena podrobnejša pravila glasovanja, zlasti pogoji, pod katerimi lahko član deluje v imenu drugega člana.

Oddelek 2

Izvršni odbor

Člen 10

Izvršni odbor

1.   Upravnemu odboru pomaga izvršni odbor.

2.   Izvršni odbor:

| (a) | pripravi odločitve, ki jih sprejme upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

pripravi odločitve, ki jih sprejme upravni odbor;

| (b) | skupaj z upravnim odborom spremlja, ali so ustrezno upoštevane ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav OLAF; |
| --- | --- |

(b)

skupaj z upravnim odborom spremlja, ali so ustrezno upoštevane ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav OLAF;

| (c) | brez poseganja v pristojnosti izvršnega direktorja iz člena 11 po potrebi izvršnemu direktorju svetuje pri izvajanju odločitev upravnega odbora, da se okrepi nadzor nad upravnim poslovodenjem in proračunskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(c)

brez poseganja v pristojnosti izvršnega direktorja iz člena 11 po potrebi izvršnemu direktorju svetuje pri izvajanju odločitev upravnega odbora, da se okrepi nadzor nad upravnim poslovodenjem in proračunskim upravljanjem.

3.   Izvršni odbor lahko po potrebi in iz nujnih razlogov sprejme nekatere začasne odločitve v imenu upravnega odbora, vključno o začasni prekinitvi prenosa pooblastil organa za imenovanja v skladu s pogoji iz člena 5(2), in o proračunskih zadevah.

4.   Izvršni odbor sestavljajo predsednik upravnega odbora, njegovi trije namestniki, koordinatorji treh skupin iz člena 4(6) in en predstavnik Komisije. Vsaka skupina iz člena 4(6) lahko določi največ dva namestnika, ki se udeležita sej izvršnega odbora, v primeru, da je član, ki ga je imenovala zadevna skupina, odsoten. Predsednik upravnega odbora je tudi predsednik izvršnega odbora. Izvršni direktor sodeluje na sejah izvršnega odbora, nima pa glasovalne pravice.

5.   Mandat članov izvršnega odbora traja dve leti. Lahko se podaljša. Mandat člana izvršnega odbora preneha z dnem prenehanja njegovega članstva v upravnem odboru.

6.   Izvršni odbor se sestane trikrat na leto. Poleg tega se sestane na pobudo predsednika ali na zahtevo njegovih članov. Koordinatorji treh skupin iz člena 4(6) si po vsakem sestanku po najboljših močeh prizadevajo, da pravočasno in pregledno obvestijo člane svoje skupine o vsebini razprave.

Oddelek 3

Izvršni direktor

Člen 11

Pristojnosti izvršnega direktorja

1.   Izvršni direktor je pristojen za upravljanje Eurofound v skladu s strateško usmeritvijo, ki jo določi upravni odbor, in odgovarja upravnemu odboru.

2.   Brez poseganja v pooblastila Komisije, upravnega odbora in izvršnega odbora je izvršni direktor neodvisen pri opravljanju svojih dolžnosti in niti ne zahteva niti ne sprejema navodil katere koli vlade ali katerega koli drugega organa.

3.   Izvršni direktor na poziv poroča Evropskemu parlamentu o opravljanju svojih dolžnosti. Svet ga lahko pozove, naj mu poroča o opravljanju svojih dolžnosti.

4.   Izvršni direktor je zakoniti zastopnik Eurofound.

5.   Izvršni direktor je pristojen za izvajanje nalog, ki so Eurofound podeljene s to uredbo, zlasti za:

| (a) | tekoče upravljanje Eurofound, vključno z izvajanjem pooblastil, ki so mu podeljena v zvezi s kadrovskimi zadevami v skladu s členom 5(2); |
| --- | --- |

(a)

tekoče upravljanje Eurofound, vključno z izvajanjem pooblastil, ki so mu podeljena v zvezi s kadrovskimi zadevami v skladu s členom 5(2);

| (b) | izvajanje odločitev, ki jih sprejme upravni odbor; |
| --- | --- |

(b)

izvajanje odločitev, ki jih sprejme upravni odbor;

| (c) | v skladu z odločitvijo iz člena 5(2) sprejemanje odločitev v zvezi z upravljanjem človeških virov; |
| --- | --- |

(c)

v skladu z odločitvijo iz člena 5(2) sprejemanje odločitev v zvezi z upravljanjem človeških virov;

| (d) | odločanje o notranjih strukturah Eurofound in po potrebi o njihovih spremembah, pri tem pa upošteva potrebe glede dejavnosti Eurofound in dobrega proračunskega upravljanja; |
| --- | --- |

(d)

odločanje o notranjih strukturah Eurofound in po potrebi o njihovih spremembah, pri tem pa upošteva potrebe glede dejavnosti Eurofound in dobrega proračunskega upravljanja;

| (e) | izbiro in imenovanje namestnika direktorja, ki podpira izvršnega direktorja pri izvajanju nalog in dejavnosti Eurofound; |
| --- | --- |

(e)

izbiro in imenovanje namestnika direktorja, ki podpira izvršnega direktorja pri izvajanju nalog in dejavnosti Eurofound;

| (f) | pripravo programskega dokumenta, ki ga po posvetovanju s Komisijo predloži upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(f)

pripravo programskega dokumenta, ki ga po posvetovanju s Komisijo predloži upravnemu odboru;

| (g) | izvajanje programskega dokumenta in poročanje upravnemu odboru o njegovem izvajanju; |
| --- | --- |

(g)

izvajanje programskega dokumenta in poročanje upravnemu odboru o njegovem izvajanju;

| (h) | pripravo konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih Eurofound ter njegovo predložitev v oceno in sprejetje upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(h)

pripravo konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih Eurofound ter njegovo predložitev v oceno in sprejetje upravnemu odboru;

| (i) | vzpostavitev učinkovitega sistema spremljanja, ki omogoča redno izvajanje ocenjevanj iz člena 28, in sistema poročanja za povzemanje rezultatov ocenjevanj; |
| --- | --- |

(i)

vzpostavitev učinkovitega sistema spremljanja, ki omogoča redno izvajanje ocenjevanj iz člena 28, in sistema poročanja za povzemanje rezultatov ocenjevanj;

| (j) | pripravo osnutka finančnih pravil, ki se uporabljajo za Eurofound; |
| --- | --- |

(j)

pripravo osnutka finančnih pravil, ki se uporabljajo za Eurofound;

| (k) | pripravo osnutka ocene prihodkov in odhodkov Eurofound v okviru programskega dokumenta Eurofound ter izvrševanje proračuna Eurofound; |
| --- | --- |

(k)

pripravo osnutka ocene prihodkov in odhodkov Eurofound v okviru programskega dokumenta Eurofound ter izvrševanje proračuna Eurofound;

| (l) | pripravo akcijskega načrta ob upoštevanju ugotovitev notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav OLAF in poročanje Komisiji o napredku dvakrat letno, upravnemu odboru in izvršnemu odboru pa redno; |
| --- | --- |

(l)

pripravo akcijskega načrta ob upoštevanju ugotovitev notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav OLAF in poročanje Komisiji o napredku dvakrat letno, upravnemu odboru in izvršnemu odboru pa redno;

| (m) | prizadevanja za uravnoteženo zastopanost spolov v Eurofound; |
| --- | --- |

(m)

prizadevanja za uravnoteženo zastopanost spolov v Eurofound;

| (n) | zaščito finančnih interesov Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim z učinkovitimi preverjanji in izterjavo nepravilno izplačanih zneskov, če se odkrijejo nepravilnosti, ter po potrebi z naložitvijo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih upravnih in finančnih kazni; |
| --- | --- |

(n)

zaščito finančnih interesov Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim z učinkovitimi preverjanji in izterjavo nepravilno izplačanih zneskov, če se odkrijejo nepravilnosti, ter po potrebi z naložitvijo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih upravnih in finančnih kazni;

| (o) | pripravo strategije Eurofound za boj proti goljufijam in njeno predložitev upravnemu odboru v potrditev; |
| --- | --- |

(o)

pripravo strategije Eurofound za boj proti goljufijam in njeno predložitev upravnemu odboru v potrditev;

| (p) | po potrebi sodelovanje z drugimi agencijami Unije in sklepanje sporazumov o sodelovanju z njimi. |
| --- | --- |

(p)

po potrebi sodelovanje z drugimi agencijami Unije in sklepanje sporazumov o sodelovanju z njimi.

6.   Izvršni direktor je pristojen tudi za odločanje o tem, ali je treba za učinkovito in uspešno izvajanje nalog Eurofound ustanoviti urad za zvezo v Bruslju, da bi okrepili sodelovanje Eurofound z ustreznimi institucijami Unije. Za to odločitev je potrebno predhodno soglasje Komisije, upravnega odbora in zadevne države članice. V odločitvi se opredeli obseg dejavnosti, ki naj bi se izvajale v tem uradu za zvezo, in sicer tako, da se preprečijo nepotrebni stroški in vsako podvajanje upravnih nalog Eurofound.

Oddelek 4

Svetovalni odbori

Člen 12

Svetovalni odbori

1.   Upravni odbor lahko vzpostavi svetovalne odbore v skladu s prednostnimi področji politik, opredeljenimi v programskih dokumentih Eurofound.

2.   Svetovalni odbori so operativni organi, vzpostavljeni z namenom zagotavljanja kakovosti raziskav Eurofound ter prevzemanju širokega lastništva za projekte in njihove rezultate, tako da sodelujejo pri izvajanju programov Eurofound ter zagotavljajo nasvete in nove prispevke.

3.   Svetovalni odbori v povezavi z upravnim odborom in izvršnim odborom izvajajo naslednje glavne naloge, povezane z raziskovalnimi projekti:

| (a) | svetujejo v zvezi z njihovo zasnovo in izvajanjem; |
| --- | --- |

(a)

svetujejo v zvezi z njihovo zasnovo in izvajanjem;

| (b) | spremljajo napredek pri njihovem izvajanju; |
| --- | --- |

(b)

spremljajo napredek pri njihovem izvajanju;

| (c) | ocenijo njihove ugotovitve; |
| --- | --- |

(c)

ocenijo njihove ugotovitve;

| (d) | svetujejo v zvezi s razširjanjem rezultatov. |
| --- | --- |

(d)

svetujejo v zvezi s razširjanjem rezultatov.

4.   Koordinatorji skupin iz člena 4(6) nadzorujejo imenovanje in sodelovanje članov svetovalnih odborov v skladu s poslovnikom upravnega odbora.

5.   Upravni odbor lahko svetovalne odbore, vzpostavljene v skladu z odstavkom 1, razpusti v skladu s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v programskih dokumentih Eurofound.

POGLAVJE III

FINANČNE DOLOČBE

Člen 13

Proračun

1.   Vsako proračunsko leto se ocenijo vsi prihodki in odhodki Eurofound ter se prikažejo v njegovem proračunu. Proračunsko leto sovpada s koledarskim letom.

2.   V proračunu Eurofound so prihodki in odhodki uravnoteženi.

3.   Brez poseganja v druge vire prihodki Eurofound zajemajo:

| (a) | prispevek Unije iz splošnega proračuna Unije; |
| --- | --- |

(a)

prispevek Unije iz splošnega proračuna Unije;

| (b) | morebitne prostovoljne finančne prispevke držav članic; |
| --- | --- |

(b)

morebitne prostovoljne finančne prispevke držav članic;

| (c) | stroške za objave in vse storitve, ki jih zagotavlja Eurofound; |
| --- | --- |

(c)

stroške za objave in vse storitve, ki jih zagotavlja Eurofound;

| (d) | vsak prispevek tretjih držav, ki sodelujejo pri delu Eurofound, kakor je določeno v členu 30. |
| --- | --- |

(d)

vsak prispevek tretjih držav, ki sodelujejo pri delu Eurofound, kakor je določeno v členu 30.

4.   Odhodki Eurofound vključujejo prejemke osebja, upravne odhodke in odhodke za infrastrukturo ter odhodke iz poslovanja.

Člen 14

Priprava proračuna

1.   Izvršni direktor vsako leto pripravi začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov Eurofound za naslednje proračunsko leto, vključno s kadrovskim načrtom, ter ga pošlje upravnemu odboru

Začasni osnutek načrta temelji na ciljih in pričakovanih rezultatih iz dokumenta o letnem načrtovanju programov iz člena 6(1) ter v skladu z načelom oblikovanja proračuna glede na uspešnost upošteva finančne vire, ki so potrebni za dosego teh ciljev, in pričakovane rezultate.

2.   Upravni odbor na podlagi začasnega osnutka načrta sprejme osnutek načrta prihodkov in odhodkov Eurofound za naslednje proračunsko leto ter ga vsako leto do 31. januarja pošlje Komisiji.

3.   Komisija osnutek načrta skupaj s predlogom splošnega proračuna Unije pošlje proračunskemu organu. Osnutek načrta je na voljo tudi Eurofound.

4.   Komisija na podlagi osnutka načrta v predlog splošnega proračuna Unije vključi oceno, za katero meni, da je potrebna za kadrovski načrt, in znesek prispevka v breme splošnega proračuna, ter ga v skladu s členoma 313 in 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) predloži proračunskemu organu.

5.   Proračunski organ odobri proračunska sredstva za prispevek za Eurofound iz splošnega proračuna Unije.

6.   Proračunski organ sprejme kadrovski načrt Eurofound.

7.   Proračun Eurofound sprejme upravni odbor. Dokončen postane po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Unije in se po potrebi ustrezno prilagodi. Vse spremembe proračuna Eurofound, vključno s kadrovskim načrtom, se sprejmejo po istem postopku.

8.   Za vsak projekt gradnje, ki bi lahko imel znatne posledice za proračun Eurofound, se uporabi Delegirana uredba (EU) št. 1271/2013.

Člen 15

Izvrševanje proračuna

1.   Proračun Eurofound izvršuje izvršni direktor.

2.   Izvršni direktor proračunskemu organu vsako leto pošlje vse informacije, ki bi lahko vplivale na ugotovitve postopkov ocenjevanja.

Člen 16

Predstavitev zaključnega računa in razrešnica

1.   Računovodja Eurofound do 1. marca naslednjega proračunskega leta (leto N + 1) računovodji Komisije in Računskemu sodišču predloži začasni zaključni račun za proračunsko leto (leto N).

2.   Eurofound do 31. marca leta N + 1 Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za leto N.

3.   Računovodja Komisije do 31. marca leta N + 1 Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun Eurofound za leto N, konsolidiran z zaključnim računom Komisije.

4.   Po prejemu pripomb Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Eurofound za leto N v skladu s členom 246 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 računovodja pripravi končni zaključni račun Eurofound za navedeno leto. Izvršni direktor ga predloži upravnemu odboru v mnenje.

5.   Upravni odbor poda mnenje o končnem zaključnem računu Eurofound za leto N.

6.   Računovodja Eurofound do 1. julija leta N+1 Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču pošlje zaključni račun za leto N, skupaj z mnenjem upravnega odbora.

7.   Zaključni račun za leto N se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra leta N + 1.

8.   Izvršni direktor do 30. septembra leta N + 1 pošlje Računskemu sodišču odgovor na pripombe iz njegovega letnega poročila. Izvršni direktor odgovor pošlje tudi upravnemu odboru.

9.   Izvršni direktor Evropskemu parlamentu na zahtevo predloži vse informacije, potrebne za nemoteno uporabo postopka razrešnice za leto N v skladu s členom 109(3) Delegirane uredbe (EU) št. 1271/2013.

10.   Na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, Evropski parlament do 15. maja leta N + 2 izvršnemu direktorju podeli razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto N.

Člen 17

Finančna pravila

Upravni odbor po posvetovanju s Komisijo sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Eurofound. Pravila ne smejo odstopati od Delegirane uredbe (EU) št. 1271/2013, razen če je takšno odstopanje izrecno potrebno za delovanje Eurofound in Komisija izda predhodno soglasje.

POGLAVJE IV

OSEBJE

Člen 18

Splošne določbe

1.   Za osebje Eurofound se uporabljajo Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev ter pravila, sprejeta s sporazumom med institucijami Unije za izvajanje Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

2.   Upravni odbor v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov sprejme ustrezna izvedbena pravila za izvajanje Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

Člen 19

Izvršni direktor

1.   Izvršni direktor je član osebja in je zaposlen kot začasni uslužbenec Eurofound v skladu s točko (a) člena 2 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

2.   Izvršnega direktorja po odprtem in preglednem izbirnem postopku imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki ga predlaga Komisija.

Izbrani kandidat je povabljen, da poda izjavo pred Evropskim parlamentom in odgovori na vprašanja poslancev. Ta izmenjava mnenj ne sme neupravičeno odložiti imenovanja.

Za namen sklenitve pogodbe z izvršnim direktorjem Eurofound zastopa predsednik njenega upravnega odbora.

3.   Mandat izvršnega direktorja traja pet let. Pred koncem tega obdobja Komisija izvede oceno, v kateri upošteva vrednotenje uspešnosti izvršnega direktorja ter prihodnje naloge in izzive Eurofound.

4.   Upravni odbor lahko ob upoštevanju ocene iz odstavka 3 izvršnemu direktorju enkrat podaljša mandat, in sicer za največ pet let.

5.   Izvršni direktor s podaljšanim mandatom ob koncu skupnega obdobja zaposlitve ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto.

6.   Izvršnega direktorja se lahko razreši samo na podlagi odločitve upravnega odbora. Upravni odbor v svoji odločitvi upošteva oceno Komisije o uspešnosti izvršnega direktorja, kot je navedeno v odstavku 3.

7.   Upravni odbor odločitve o imenovanju, podaljšanju mandata ali razrešitvi izvršnega direktorja sprejme na podlagi dvotretjinske večine članov z glasovalno pravico.

Člen 20

Napoteni nacionalni strokovnjaki in drugo osebje

1.   Eurofound lahko uporabi napotene nacionalne strokovnjake ali drugo osebje, ki ni zaposleno v Eurofound

2.   Upravni odbor sprejme odločitev, s katero določi pravila za napotitev nacionalnih strokovnjakov v Eurofound.

POGLAVJE V

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 21

Pravni status

1.   Eurofound je agencija Unije. Je pravna oseba.

2.   Eurofound ima v državah članicah kar najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki je pravnim osebam priznana po nacionalnem pravu. Zlasti lahko pridobi premično in nepremično premoženje in z njim razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.

3.   Sedež Eurofound je v Dublinu.

4.   Eurofound lahko v skladu s členom 11(6) ustanovi urad za zvezo v Bruslju, da bi okrepil svoje sodelovanje z ustreznimi institucijami Unije.

Člen 22

Privilegiji in imunitete

Za Eurofound in njegovo osebje se uporablja Protokol št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije.

Člen 23

Jezikovna ureditev

1.   Za Eurofound se uporabljajo določbe iz Uredbe Sveta št. 1 (9).

2.   Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Eurofound, zagotavlja Prevajalski center.

Člen 24

Preglednost in varstvo podatkov

1.   Eurofound svoje dejavnosti izvaja z visoko stopnjo preglednosti.

2.   Za dokumente, ki jih hrani Eurofound, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

3.   Upravni odbor v šestih mesecih od datuma prve seje sprejme podrobna pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001.

4.   Eurofound obdeluje osebne podatke v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (11). Upravni odbor v šestih mesecih od datuma prve seje določi ukrepe, na podlagi katerih Eurofound uporablja Uredbo (EU) 2018/1725, vključno z ukrepi v zvezi z imenovanjem uradne osebe za varstvo podatkov. Ti ukrepi se določijo po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

Člen 25

Boj proti goljufijam

1.   Za lažji boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravnanjem v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12) Eurofound do 21. avgusta 2019 pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (13) in sprejme ustrezne določbe, ki se uporabljajo za vse uslužbence Eurofound, na podlagi predloge, določene v Prilogi k navedenemu sporazumu.

2.   Računsko sodišče je pooblaščeno za izvajanje revizij na podlagi dokumentov in inšpekcij na kraju samem pri vseh upravičencih do nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije od Eurofound.

3.   OLAF lahko izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo, ki jo financira Eurofound, prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (14).

4.   Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbe ter sporazumi in sklepi Eurofound o nepovratnih sredstvih vsebujejo določbe, ki Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje revizij in preiskav v skladu z njunimi pooblastili.

Člen 26

Varnostna pravila za varovanje tajnih in občutljivih netajnih podatkov

Eurofound po potrebi sprejme varnostna pravila, ki so enakovredna varnostnim pravilom Komisije za varovanje tajnih podatkov Evropske unije in občutljivih netajnih podatkov, kot so določeni v sklepih Komisije (EU, Euratom) 2015/443 in (EU, Euratom) 2015/444. Varnostna pravila Eurofound med drugim in po potrebi zajemajo določbe o izmenjavi, obdelavi in hrambi takšnih podatkov.

Člen 27

Odgovornost

1.   Pogodbeno odgovornost Eurofound ureja pravo, ki se uporablja za posamezno pogodbo.

2.   Za izrekanje sodb na podlagi katere koli arbitražne klavzule v pogodbah, ki jih sklene Eurofound, je pristojno Sodišče Evropske unije.

3.   Pri nepogodbeni odgovornosti Eurofound v skladu s splošnimi načeli, skupnimi zakonodajam držav članic, nadomesti vso škodo, ki jo pri opravljanju svojih dolžnosti povzročijo njegovi oddelki ali njegovo osebje.

4.   V sporih v zvezi s povrnitvijo škode iz odstavka 3 je pristojno Sodišče Evropske unije.

5.   Osebno odgovornost osebja do Eurofound urejajo določbe v Kadrovskih predpisih in v Pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev.

Člen 28

Ocenjevanje

1.   V skladu s členom 29(5) Delegirane uredbe (EU) št. 1271/2013 Eurofound izvaja predhodne in naknadne ocene tistih programov in dejavnosti, ki imajo za posledico večjo porabo.

2.   Komisija do 21. februarja 2024 in vsakih pet let zatem zagotovi, da se v skladu s smernicami Komisije izvede ocenjevanje uspešnosti Eurofound v zvezi z njegovimi cilji, mandatom in nalogami. Komisija se med ocenjevanjem posvetuje s člani upravnega odbora in drugimi glavnimi deležniki. Pri ocenjevanju se obravnava zlasti morebitna potreba po spremembi mandata Eurofound in finančne posledice vsake take spremembe.

3.   Komisija o ugotovitvah ocenjevanja poroča Evropskemu parlamentu, Svetu in upravnemu odboru. Ugotovitve ocenjevanja se objavijo.

Člen 29

Upravne poizvedbe

Dejavnosti Eurofound so lahko predmet poizvedb Evropskega varuha človekovih pravic v skladu s členom 228 PDEU.

Člen 30

Sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami

1.   Eurofound lahko, kolikor je to potrebno za dosego ciljev iz te uredbe in brez poseganja v ustrezne pristojnosti držav članic in institucij Unije, sodeluje s pristojnimi organi tretjih držav in z mednarodnimi organizacijami.

V ta namen lahko Eurofound na podlagi dovoljenja upravnega odbora in po odobritvi Komisije vzpostavi delovno ureditev s pristojnimi organi tretjih držav in z mednarodnimi organizacijami. Ta ureditev Uniji ali državam članicam ne nalaga pravnih obveznosti.

2.   Z Eurofound lahko sodelujejo tretje države, ki so z Unijo sklenile sporazume v ta namen.

Na podlagi ustreznih določb sporazumov iz prvega pododstavka se vzpostavi ureditev, ki določa zlasti naravo, obseg in način sodelovanja zadevnih tretjih držav pri delu Eurofound, vključno z določbami v zvezi s sodelovanjem pri pobudah Eurofound, finančnimi prispevki in osebjem. Glede kadrovskih zadev mora biti ta ureditev v vsakem primeru skladna s Kadrovskimi predpisi.

3.   Upravni odbor sprejme strategijo za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami glede zadev, ki so v pristojnosti Eurofound.

Člen 31

Sporazum o sedežu in operativni pogoji

1.   Potrebna ureditev glede nastanitve Eurofound v državi članici gostiteljici in infrastrukture, ki jo da na voljo ta država članica, ter posebna pravila, ki se v državi članici gostiteljici uporabljajo za izvršnega direktorja, člane upravnega odbora, osebje in njihove družinske člane, se določijo v sporazumu o sedežu med Eurofound in državo članico, v kateri je njegov sedež.

2.   Država članica gostiteljica Eurofound zagotovi potrebne pogoje za delovanje Eurofound, vključno z večjezičnim, evropsko usmerjenim izobraževanjem in ustreznimi prometnimi povezavami.

POGLAVJE VI

PREHODNE DOLOČBE

Člen 32

Prehodne določbe v zvezi z upravnim odborom

Člani upravnega odbora, vzpostavljenega na podlagi člena 6 Uredbe (EGS) št. 1365/75 opravljajo svojo funkcijo in izvajajo naloge upravnega odbora iz člena 5 te uredbe do imenovanja članov upravnega odbora in neodvisnega strokovnjaka v skladu s členom 4(1) te uredbe.

Člen 33

Prehodne določbe v zvezi z osebjem

1.   Direktor Eurofound, imenovan na podlagi člena 8 Uredbe (EGS) št. 1365/75, do izteka svojega mandata opravlja pristojnosti izvršnega direktorja iz člena 11 te uredbe. Drugi pogoji njegove pogodbe ostanejo nespremenjeni.

2.   V primeru, da ob začetku veljavnosti te uredbe poteka postopek izbire in imenovanja izvršnega direktorja, se do zaključka tega postopka uporablja člen 8 Uredbe (EGS) št. 1365/75.

3.   Ta uredba ne vpliva na pravice in obveznosti osebja, zaposlenega v skladu z Uredbo (EGS) št. 1365/75. Njihove pogodbe o zaposlitvi se lahko podaljšajo na podlagi te uredbe v skladu s Kadrovskimi predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev.

Morebitni uradi Eurofound za zvezo, ki so operativni v času začetka veljavnosti te uredbe, se ohranijo.

Člen 34

Prehodne proračunske določbe

Postopek razrešnice v zvezi s proračuni, odobrenimi na podlagi člena 15 Uredbe (EGS) št. 1365/75, se izvede v skladu s členom 16 navedene uredbe.

POGLAVJE VII

KONČNE DOLOČBE

Člen 35

Razveljavitev

Uredba (EGS) št. 1365/75 se razveljavi in vsako sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje za sklicevanje na to uredbo.

Člen 36

Ohranitev veljavnosti notranjih pravil, ki jih je sprejel upravni odbor

Notranja pravila, ki jih je sprejel upravni odbor na podlagi Uredbe (EGS) št. 1365/75, ostanejo veljavna tudi po 20. februarju 2019, razen če upravni odbor pri uporabi te uredbe odloči drugače.

Člen 37

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 16. januarja 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 209, 30.6.2017, str. 49.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. december 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 20. decembra 2018.

2

(3)  Uredba (EGS) št. 1365/75 Sveta z dne 26. maja 1975 o ustanovitvi Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (UL L 139, 30.5.1975, str. 1).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 7.12.2013, str. 42).

4

(5)  
  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

5

(6)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/443 z dne 13. marca 2015 o varnosti v Komisiji (UL L 72, 17.3.2015, str. 41).

6

(7)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 72, 17.3.2015, str. 53).

7

(8)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

8

(9)  Uredba Sveta št. 1 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL 17, 6.10.1958, str. 385/58).

9

(10)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

10

(11)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

11

(12)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

12

(13)  
  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

13

(14)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

14

---

| 31.1.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 30/90 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 30/90

---

UREDBA (EU) 2019/128 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. januarja 2019

o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 166(4) in 165(4),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) je bil ustanovljen z Uredbo Sveta (EGS) št. 337/75 (3), da bi Komisiji pomagal pri spodbujanju in razvoju poklicnega usposabljanja in usposabljanja na delovnem mestu na ravni Unije. |
| --- | --- |

(1)

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) je bil ustanovljen z Uredbo Sveta (EGS) št. 337/75 (3), da bi Komisiji pomagal pri spodbujanju in razvoju poklicnega usposabljanja in usposabljanja na delovnem mestu na ravni Unije.

| (2) | Cedefop je imel od ustanovitve leta 1975 pomembno vlogo pri podpori razvoja skupne politike poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Hkrati se je koncept in pomen poklicnega usposabljanja razvijal pod vplivom sprememb na trgu dela, tehnološkega razvoja zlasti na digitalnem področju in vedno večje mobilnosti delavcev. Zaradi teh dejavnikov je izziv, ki ga predstavlja boljše usklajevanje kompetenc in kvalifikacij s stalno spreminjajočim se povpraševanjem, še večji. V skladu s tem so se razvijale tudi politike poklicnega usposabljanja in zajemajo različne instrumente in pobude, vključno s tistimi, ki se nanašajo na znanja in spretnosti ter kvalifikacije in potrjevanje učenja, ki presegajo tradicionalne meje poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Naravo dejavnosti Cedefop bi bilo zato treba jasno opredeliti, da bi bolje odražala njegove aktualne dejavnosti, ki presegajo poklicno izobraževanje in usposabljanje in vključujejo delo na področju znanj in spretnosti ter kvalifikacij, izrazoslovje, uporabljeno za opis ciljev in nalog Cedefop, pa bi bilo treba prilagoditi, da bi odražalo ta razvoj. |
| --- | --- |

(2)

Cedefop je imel od ustanovitve leta 1975 pomembno vlogo pri podpori razvoja skupne politike poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Hkrati se je koncept in pomen poklicnega usposabljanja razvijal pod vplivom sprememb na trgu dela, tehnološkega razvoja zlasti na digitalnem področju in vedno večje mobilnosti delavcev. Zaradi teh dejavnikov je izziv, ki ga predstavlja boljše usklajevanje kompetenc in kvalifikacij s stalno spreminjajočim se povpraševanjem, še večji. V skladu s tem so se razvijale tudi politike poklicnega usposabljanja in zajemajo različne instrumente in pobude, vključno s tistimi, ki se nanašajo na znanja in spretnosti ter kvalifikacije in potrjevanje učenja, ki presegajo tradicionalne meje poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Naravo dejavnosti Cedefop bi bilo zato treba jasno opredeliti, da bi bolje odražala njegove aktualne dejavnosti, ki presegajo poklicno izobraževanje in usposabljanje in vključujejo delo na področju znanj in spretnosti ter kvalifikacij, izrazoslovje, uporabljeno za opis ciljev in nalog Cedefop, pa bi bilo treba prilagoditi, da bi odražalo ta razvoj.

| (3) | V poročilu o oceni Cedefop iz leta 2013 je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba Uredbo (EGS) št. 337/75 spremeniti, da bo vključevala delo Cedefop na področju znanj in spretnosti kot ene izmed njegovih nalog ter da bo jasneje povezovala delo v zvezi s poročanjem o politikah ter skupna evropska orodja in pobude. |
| --- | --- |

(3)

V poročilu o oceni Cedefop iz leta 2013 je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba Uredbo (EGS) št. 337/75 spremeniti, da bo vključevala delo Cedefop na področju znanj in spretnosti kot ene izmed njegovih nalog ter da bo jasneje povezovala delo v zvezi s poročanjem o politikah ter skupna evropska orodja in pobude.

| (4) | Pri podpori izvajanju politike poklicnega izobraževanja in usposabljanja se bo treba osredotočiti na povezavo med izobraževanjem in usposabljanjem ter delom, da se zagotovi, da pridobljeno znanje, spretnosti in kompetence podpirajo vseživljenjsko učenje, vključevanje in zaposljivost na spreminjajočih se trgih dela ter da ustrezajo potrebam državljanov in družbe. |
| --- | --- |

(4)

Pri podpori izvajanju politike poklicnega izobraževanja in usposabljanja se bo treba osredotočiti na povezavo med izobraževanjem in usposabljanjem ter delom, da se zagotovi, da pridobljeno znanje, spretnosti in kompetence podpirajo vseživljenjsko učenje, vključevanje in zaposljivost na spreminjajočih se trgih dela ter da ustrezajo potrebam državljanov in družbe.

| (5) | Uredba (EGS) št. 337/75 je bila večkrat spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba navedeno uredbo zaradi jasnosti razveljaviti in nadomestiti. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (EGS) št. 337/75 je bila večkrat spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba navedeno uredbo zaradi jasnosti razveljaviti in nadomestiti.

| (6) | Pravila, ki urejajo Cedefop, bi bilo treba v čim večjem obsegu in ob upoštevanju njegove tristranske narave določiti v skladu z načeli Skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012. |
| --- | --- |

(6)

Pravila, ki urejajo Cedefop, bi bilo treba v čim večjem obsegu in ob upoštevanju njegove tristranske narave določiti v skladu z načeli Skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012.

| (7) | Ker vse tri tristranske agencije, in sicer Cedefop, Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) in Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA), obravnavajo zadeve, povezane s trgom dela, delovnim okoljem, poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter znanjem in spretnostmi, je potrebno tesno sodelovanje med njimi. Prav tako je potrebno tesno sodelovanje z Evropsko fundacijo za usposabljanje (ETF). Cedefop bi torej moral pri svojem delu dopolnjevati delo ETF, Eurofound in EU-OSHA tam, kjer imajo podobna interesna področja, hkrati pa dajati prednost dobro delujočim orodjem, kot so memorandumi o soglasju. Cedefop bi moral izkoristiti možnosti za večjo učinkovitost in sinergije ter se pri svojih dejavnostih izogibati podvajanju dejavnosti ETF, Eurofound, EU-OSHA ter Komisije. Hkrati bi si moral Cedefop po potrebi prizadevati za učinkovito sodelovanje z internimi raziskovalnimi zmogljivostmi institucij Unije in zunanjih specializiranih organov. |
| --- | --- |

(7)

Ker vse tri tristranske agencije, in sicer Cedefop, Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) in Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA), obravnavajo zadeve, povezane s trgom dela, delovnim okoljem, poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter znanjem in spretnostmi, je potrebno tesno sodelovanje med njimi. Prav tako je potrebno tesno sodelovanje z Evropsko fundacijo za usposabljanje (ETF). Cedefop bi torej moral pri svojem delu dopolnjevati delo ETF, Eurofound in EU-OSHA tam, kjer imajo podobna interesna področja, hkrati pa dajati prednost dobro delujočim orodjem, kot so memorandumi o soglasju. Cedefop bi moral izkoristiti možnosti za večjo učinkovitost in sinergije ter se pri svojih dejavnostih izogibati podvajanju dejavnosti ETF, Eurofound, EU-OSHA ter Komisije. Hkrati bi si moral Cedefop po potrebi prizadevati za učinkovito sodelovanje z internimi raziskovalnimi zmogljivostmi institucij Unije in zunanjih specializiranih organov.

| (8) | Komisija bi se morala med ocenjevanjem Cedefop posvetovati z glavnimi deležniki, vključno s člani upravnega odbora in poslanci Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

(8)

Komisija bi se morala med ocenjevanjem Cedefop posvetovati z glavnimi deležniki, vključno s člani upravnega odbora in poslanci Evropskega parlamenta.

| (9) | Tristranska narava Cedefop, Eurofound in EU-OSHA je nadvse dragocen odraz celovitega pristopa, ki temelji na socialnem dialogu med socialnimi partnerji ter organi Unije in nacionalnimi organi, kar je izredno pomembno za iskanje skupnih in trajnostnih socialnih in ekonomskih rešitev. |
| --- | --- |

(9)

Tristranska narava Cedefop, Eurofound in EU-OSHA je nadvse dragocen odraz celovitega pristopa, ki temelji na socialnem dialogu med socialnimi partnerji ter organi Unije in nacionalnimi organi, kar je izredno pomembno za iskanje skupnih in trajnostnih socialnih in ekonomskih rešitev.

| (10) | Zaradi optimizacije postopka odločanja Cedefop ter zagotavljanja večje učinkovitosti in uspešnosti bi bilo treba uvesti strukturo upravljanja na dveh ravneh. V ta namen bi morale biti države članice, nacionalne organizacije delodajalcev in delojemalcev ter Komisija zastopane v upravnem odboru, ki bi imel potrebna pooblastila, vključno s pooblastilom za sprejemanje proračuna in odobritev programskega dokumenta. V programskem dokumentu, ki bi vseboval večletni delovni program Cedefop in njegov letni delovni program, bi moral upravni odbor določiti strateške prednostne naloge v dejavnostih Cedefop. Poleg tega bi morala pravila, ki jih upravni odbor sprejme za preprečevanje in obvladovanje nasprotja interesov, zajemati ukrepe za zgodnje odkrivanje morebitnih tveganj. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi optimizacije postopka odločanja Cedefop ter zagotavljanja večje učinkovitosti in uspešnosti bi bilo treba uvesti strukturo upravljanja na dveh ravneh. V ta namen bi morale biti države članice, nacionalne organizacije delodajalcev in delojemalcev ter Komisija zastopane v upravnem odboru, ki bi imel potrebna pooblastila, vključno s pooblastilom za sprejemanje proračuna in odobritev programskega dokumenta. V programskem dokumentu, ki bi vseboval večletni delovni program Cedefop in njegov letni delovni program, bi moral upravni odbor določiti strateške prednostne naloge v dejavnostih Cedefop. Poleg tega bi morala pravila, ki jih upravni odbor sprejme za preprečevanje in obvladovanje nasprotja interesov, zajemati ukrepe za zgodnje odkrivanje morebitnih tveganj.

| (11) | Za ustrezno delovanje Cedefop bi morale države članice, evropske organizacije delodajalcev in delojemalcev ter Komisija zagotoviti, da imajo osebe, imenovane v upravni odbor, ustrezno znanje s področja poklicnega izobraževanja in usposabljanja, znanja in spretnosti ter kvalifikacij, da lahko sprejemajo strateške odločitve ter nadzorujejo dejavnosti Cedefop. |
| --- | --- |

(11)

Za ustrezno delovanje Cedefop bi morale države članice, evropske organizacije delodajalcev in delojemalcev ter Komisija zagotoviti, da imajo osebe, imenovane v upravni odbor, ustrezno znanje s področja poklicnega izobraževanja in usposabljanja, znanja in spretnosti ter kvalifikacij, da lahko sprejemajo strateške odločitve ter nadzorujejo dejavnosti Cedefop.

| (12) | Ustanoviti bi bilo treba izvršni odbor, ki bi na ustrezen način pripravljal seje upravnega odbora ter podpiral njegov proces odločanja in spremljanja. Izvršni odbor bi moral pri nudenju podpore upravnemu odboru po potrebi zaradi nujnosti imeti možnost, da sprejme nekatere začasne odločitve v imenu upravnega odbora. Upravni odbor bi moral sprejeti poslovnik izvršnega odbora. |
| --- | --- |

(12)

Ustanoviti bi bilo treba izvršni odbor, ki bi na ustrezen način pripravljal seje upravnega odbora ter podpiral njegov proces odločanja in spremljanja. Izvršni odbor bi moral pri nudenju podpore upravnemu odboru po potrebi zaradi nujnosti imeti možnost, da sprejme nekatere začasne odločitve v imenu upravnega odbora. Upravni odbor bi moral sprejeti poslovnik izvršnega odbora.

| (13) | Izvršni direktor bi moral biti pristojen za splošno upravljanje Cedefop v skladu s strateško usmeritvijo, ki jo določi upravni odbor, vključno s tekočim upravljanjem ter upravljanjem finančnih in človeških virov. Izvršni direktor bi moral izvajati pooblastila, ki so mu podeljena. Obstajati bi morala možnost, da se ta pooblastila v izjemnih okoliščinah, kot so nasprotja interesov ali resna kršitev obveznosti v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi), začasno prekličejo. |
| --- | --- |

(13)

Izvršni direktor bi moral biti pristojen za splošno upravljanje Cedefop v skladu s strateško usmeritvijo, ki jo določi upravni odbor, vključno s tekočim upravljanjem ter upravljanjem finančnih in človeških virov. Izvršni direktor bi moral izvajati pooblastila, ki so mu podeljena. Obstajati bi morala možnost, da se ta pooblastila v izjemnih okoliščinah, kot so nasprotja interesov ali resna kršitev obveznosti v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi), začasno prekličejo.

| (14) | Eno od temeljnih načel prava Unije je načelo enakosti. V skladu z njim je treba na vseh področjih zagotoviti enakost žensk in moških, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo. Vse strani bi si morale prizadevati doseči uravnoteženo zastopanost žensk in moških v upravnem odboru in izvršnem odboru. Za ta cilj bi si bilo treba prizadevati tako na ravni upravnega odbora pri imenovanju predsednika in namestnikov predsednika kot na ravni skupin, ki v upravnem odboru zastopajo vlade ter organizacije delodajalcev in delojemalcev, glede imenovanja namestnikov, ki se udeležujejo sej izvršnega odbora. |
| --- | --- |

(14)

Eno od temeljnih načel prava Unije je načelo enakosti. V skladu z njim je treba na vseh področjih zagotoviti enakost žensk in moških, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo. Vse strani bi si morale prizadevati doseči uravnoteženo zastopanost žensk in moških v upravnem odboru in izvršnem odboru. Za ta cilj bi si bilo treba prizadevati tako na ravni upravnega odbora pri imenovanju predsednika in namestnikov predsednika kot na ravni skupin, ki v upravnem odboru zastopajo vlade ter organizacije delodajalcev in delojemalcev, glede imenovanja namestnikov, ki se udeležujejo sej izvršnega odbora.

| (15) | Cedefop ima v Bruslju urad za zvezo. Možnost vodenja tega urada bi moral imeti še naprej. |
| --- | --- |

(15)

Cedefop ima v Bruslju urad za zvezo. Možnost vodenja tega urada bi moral imeti še naprej.

| (16) | Finančne določbe ter določbe o načrtovanju programov in poročanju v zvezi s Cedefop bi bilo treba posodobiti. Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013 (4) določa, da Cedefop izvaja tako predhodne kot naknadne ocene tistih programov in dejavnosti, ki imajo za posledico večjo porabo. Cedefop bi moral te ocene upoštevati pri večletnem in letnem načrtovanju programov. |
| --- | --- |

(16)

Finančne določbe ter določbe o načrtovanju programov in poročanju v zvezi s Cedefop bi bilo treba posodobiti. Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013 (4) določa, da Cedefop izvaja tako predhodne kot naknadne ocene tistih programov in dejavnosti, ki imajo za posledico večjo porabo. Cedefop bi moral te ocene upoštevati pri večletnem in letnem načrtovanju programov.

| (17) | Da se Cedefop zagotovi popolna samostojnost in neodvisnost in omogoči ustrezno izvajanje ciljev in nalog v skladu s to uredbo, bi mu bilo treba zagotoviti primeren in samostojen proračun, katerega prihodek bi izhajal predvsem iz prispevka iz splošnega proračuna Unije. Za prispevek Unije in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Unije bi bilo treba za Cedefop uporabiti proračunski postopek Unije. Revizijo zaključnih računov Cedefop bi moralo opravljati Računsko sodišče. |
| --- | --- |

(17)

Da se Cedefop zagotovi popolna samostojnost in neodvisnost in omogoči ustrezno izvajanje ciljev in nalog v skladu s to uredbo, bi mu bilo treba zagotoviti primeren in samostojen proračun, katerega prihodek bi izhajal predvsem iz prispevka iz splošnega proračuna Unije. Za prispevek Unije in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Unije bi bilo treba za Cedefop uporabiti proračunski postopek Unije. Revizijo zaključnih računov Cedefop bi moralo opravljati Računsko sodišče.

| (18) | Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Cedefop, bi moral zagotavljati Prevajalski center za organe Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Prevajalski center). Cedefop bi moral sodelovati s Prevajalskim centrom, da bi določil kazalnike za kakovost, pravočasnost in zaupnost, jasno opredelil potrebe in prednostne naloge Cedefop ter vzpostavil pregledne in objektivne postopke za proces prevajanja. |
| --- | --- |

(18)

Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Cedefop, bi moral zagotavljati Prevajalski center za organe Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Prevajalski center). Cedefop bi moral sodelovati s Prevajalskim centrom, da bi določil kazalnike za kakovost, pravočasnost in zaupnost, jasno opredelil potrebe in prednostne naloge Cedefop ter vzpostavil pregledne in objektivne postopke za proces prevajanja.

| (19) | Določbe v zvezi z osebjem Cedefop bi bilo treba uskladiti s Kadrovskimi predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Unije (v nadaljnjem besedilu: Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev), določenimi z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (5). |
| --- | --- |

(19)

Določbe v zvezi z osebjem Cedefop bi bilo treba uskladiti s Kadrovskimi predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Unije (v nadaljnjem besedilu: Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev), določenimi z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (5).

| (20) | Cedefop bi moral sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev varne obravnave in obdelave zaupnih podatkov. Po potrebi bi moral sprejeti varnostna pravila, enakovredna tistim iz sklepov Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (6) in (EU, Euratom) 2015/444 (7). |
| --- | --- |

(20)

Cedefop bi moral sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev varne obravnave in obdelave zaupnih podatkov. Po potrebi bi moral sprejeti varnostna pravila, enakovredna tistim iz sklepov Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (6) in (EU, Euratom) 2015/444 (7).

| (21) | Da se do začetka izvajanja te uredbe zagotovi nadaljevanje dejavnosti Cedefop, so potrebne prehodne proračunske določbe in prehodne določbe v zvezi z upravnim odborom in osebjem – |
| --- | --- |

(21)

Da se do začetka izvajanja te uredbe zagotovi nadaljevanje dejavnosti Cedefop, so potrebne prehodne proračunske določbe in prehodne določbe v zvezi z upravnim odborom in osebjem –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

CILJI IN NALOGE

Člen 1

Ustanovitev in cilji

1.   Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) se ustanovi kot agencija Unije.

2.   Cilj Cedefop je pomagati pri spodbujanju, oblikovanju in izvajanju politik Unije na področjih poklicnega izobraževanja in usposabljanja, pa tudi znanj in spretnosti ter kvalifikacij v sodelovanju s Komisijo, državami članicami in socialnimi partnerji.

V ta namen Cedefop pridobiva in razširja znanje, zagotavlja dokaze in storitve za oblikovanje politik, vključno z ugotovitvami na podlagi raziskav, in omogoča lažjo izmenjavo znanja med Unijo in nacionalnimi akterji.

Člen 2

Naloge

1.   Cedefop ima naslednje naloge glede področij iz člena 1(2) in pri tem v celoti spoštuje pristojnosti držav članic:

| (a) | analizira trende pri politikah in sistemih poklicnega izobraževanja in usposabljanja, znanj in spretnosti ter kvalifikacij ter zagotavlja primerjalne analize teh trendov v posameznih državah; |
| --- | --- |

(a)

analizira trende pri politikah in sistemih poklicnega izobraževanja in usposabljanja, znanj in spretnosti ter kvalifikacij ter zagotavlja primerjalne analize teh trendov v posameznih državah;

| (b) | analizira trende na trgu dela v povezavi z znanjem in spretnostmi, kvalifikacijami ter poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem; |
| --- | --- |

(b)

analizira trende na trgu dela v povezavi z znanjem in spretnostmi, kvalifikacijami ter poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem;

| (c) | analizira razvoj v zvezi z zasnovo in podeljevanjem kvalifikacij, njihovim razvrščanjem v okvire ter njihovim delovanjem na trgu dela, ter prispeva k temu razvoju, tudi v povezavi s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, da bi se povečala preglednost in priznavanje kvalifikacij; |
| --- | --- |

(c)

analizira razvoj v zvezi z zasnovo in podeljevanjem kvalifikacij, njihovim razvrščanjem v okvire ter njihovim delovanjem na trgu dela, ter prispeva k temu razvoju, tudi v povezavi s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, da bi se povečala preglednost in priznavanje kvalifikacij;

| (d) | analizira razvoj na področju potrjevanja neformalnega in priložnostnega učenja, ter prispeva k temu razvoju; |
| --- | --- |

(d)

analizira razvoj na področju potrjevanja neformalnega in priložnostnega učenja, ter prispeva k temu razvoju;

| (e) | izvaja ali naroča študije ter izvaja raziskave o relevantnem družbeno-gospodarskem razvoju in s tem povezanih vprašanjih politike; |
| --- | --- |

(e)

izvaja ali naroča študije ter izvaja raziskave o relevantnem družbeno-gospodarskem razvoju in s tem povezanih vprašanjih politike;

| (f) | zagotavlja forum za izmenjavo izkušenj in informacij med vladami, socialnimi partnerji in drugimi deležniki na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(f)

zagotavlja forum za izmenjavo izkušenj in informacij med vladami, socialnimi partnerji in drugimi deležniki na nacionalni ravni;

| (g) | na podlagi informacij in analiz, temelječih na dokazih, prispeva k izvajanju reform in politik na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(g)

na podlagi informacij in analiz, temelječih na dokazih, prispeva k izvajanju reform in politik na nacionalni ravni;

| (h) | razširja informacije, da prispeva k politikam in k ozaveščanju o potencialu poklicnega izobraževanja in usposabljanja pri spodbujanju in podpori zaposljivosti ljudi, produktivnosti in vseživljenjskega učenja ter razumevanju tega potenciala; |
| --- | --- |

(h)

razširja informacije, da prispeva k politikam in k ozaveščanju o potencialu poklicnega izobraževanja in usposabljanja pri spodbujanju in podpori zaposljivosti ljudi, produktivnosti in vseživljenjskega učenja ter razumevanju tega potenciala;

| (i) | upravlja ter državljanom, podjetjem, oblikovalcem politik, socialnim partnerjem in drugim deležnikom daje na razpolago orodja, sklope podatkov in storitve za poklicno izobraževanje in usposabljanje, znanja in spretnosti, poklice in kvalifikacije; |
| --- | --- |

(i)

upravlja ter državljanom, podjetjem, oblikovalcem politik, socialnim partnerjem in drugim deležnikom daje na razpolago orodja, sklope podatkov in storitve za poklicno izobraževanje in usposabljanje, znanja in spretnosti, poklice in kvalifikacije;

| (j) | v skladu s členom 29 določi strategijo za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami glede zadev, ki so v pristojnosti Cedefop. |
| --- | --- |

(j)

v skladu s členom 29 določi strategijo za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami glede zadev, ki so v pristojnosti Cedefop.

2.   Kadar so potrebne nove študije in preden se sprejmejo politične odločitve, institucije Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (8) upoštevajo strokovno znanje Cedefop in vse študije, ki jih je izvedel na zadevnem področju ali ki jih lahko izvede.

3.   Cedefop pri svojih dejavnostih upošteva povezave med poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter drugimi sektorji izobraževanja in usposabljanja.

4.   Cedefop lahko sklepa sporazume o sodelovanju z drugimi ustreznimi agencijami Unije, da olajša in spodbudi sodelovanje z njimi.

5.   Pri izvajanju svojih nalog Cedefop vzdržuje tesne stike zlasti s specializiranimi organi, tako javnimi kot zasebnimi, nacionalnimi ali mednarodnimi, ki delujejo na področju politik poklicnega izobraževanja in usposabljanja, znanj in spretnosti ter kvalifikacij, pa tudi z organi javnega sektorja, izobraževalnimi ustanovami, organizacijami delodajalcev in delojemalcev ter, kadar obstajajo, z nacionalnimi tristranskimi organi. Cedefop brez poseganja v lastne cilje in namene sodeluje z drugimi agencijami Unije, zlasti z ETF, Eurofound in EU-OSHA, ter spodbuja sinergije in dopolnjevanje z njihovimi dejavnostmi, pri tem pa skuša preprečiti kakršno koli podvajanje prizadevanj.

POGLAVJE II

ORGANIZACIJA CEDEFOP

Člen 3

Upravna in vodstvena struktura

Upravno in vodstveno strukturo Cedefop sestavljajo:

| (a) | upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni odbor; |
| --- | --- |

(b)

izvršni odbor;

| (c) | izvršni direktor. |
| --- | --- |

(c)

izvršni direktor.

ODDELEK 1

Upravni odbor

Člen 4

Sestava upravnega odbora

1.   Upravni odbor sestavljajo:

| (a) | iz vsake države članice po en član, ki zastopa vlado; |
| --- | --- |

(a)

iz vsake države članice po en član, ki zastopa vlado;

| (b) | iz vsake države članice po en član, ki zastopa organizacije delodajalcev; |
| --- | --- |

(b)

iz vsake države članice po en član, ki zastopa organizacije delodajalcev;

| (c) | iz vsake države članice po en član, ki zastopa organizacije delojemalcev; |
| --- | --- |

(c)

iz vsake države članice po en član, ki zastopa organizacije delojemalcev;

| (d) | trije člani, ki zastopajo Komisijo; |
| --- | --- |

(d)

trije člani, ki zastopajo Komisijo;

| (e) | neodvisni strokovnjak, ki ga imenuje Evropski parlament. |
| --- | --- |

(e)

neodvisni strokovnjak, ki ga imenuje Evropski parlament.

Vsi člani iz točk (a) do (d) imajo glasovalno pravico.

Člane iz točk (a), (b) in (c) imenuje Svet na podlagi seznama kandidatov, ki jih predlagajo države članice, organizacije delodajalcev oziroma organizacije delojemalcev.

Člane iz točke (d) imenuje Komisija.

Strokovnjaka iz točke (e) imenuje pristojni odbor Evropskega parlamenta.

2.   Vsak član upravnega odbora ima namestnika. Namestnik zastopa člana, kadar je odsoten. Namestniki so imenovani v skladu z odstavkom 1.

3.   Člani upravnega odbora in njihovi namestniki so predlagani in imenovani na podlagi njihovega znanja na področjih poklicnega izobraževanja in usposabljanja, znanj in spretnosti ter kvalifikacij ob upoštevanju njihovih ustreznih znanj in spretnosti, kot so vodstvena, upravna ter proračunska znanja in spretnosti ter strokovnega znanja na področju glavnih nalog Cedefop, da bi opravljali učinkovito nadzorno vlogo. Vse strani, zastopane v upravnem odboru, si prizadevajo omejiti menjavanje svojih predstavnikov, da se zagotovi stalnost njegovega dela. Vse strani si prizadevajo za uravnoteženo zastopanost žensk in moških v upravnem odboru.

4.   Vsi člani in namestniki ob nastopu funkcije podpišejo pisno izjavo, da niso v nasprotju interesov. Vsak član in nadomestni član posodobi svojo izjavo v primeru spremembe okoliščin v glede vsakega nasprotja interesov. Cedefop izjave in njihove posodobitve objavi na svojem spletnem mestu.

5.   Mandat članov in namestnikov traja štiri leta. Mandat se lahko podaljša. Po izteku mandata ali v primeru njihovega odstopa člani in namestniki opravljajo svojo funkcijo do ponovnega imenovanja ali do zamenjave.

6.   Predstavniki vlad, organizacij delodajalcev in organizacij delojemalcev v upravnem odboru tvorijo vsak svojo skupino. Vsaka skupina določi koordinatorja za večjo učinkovitost razprav znotraj posamezne skupine in med skupinami. Koordinatorji skupin delodajalcev in delojemalcev so predstavniki svojih zadevnih evropskih organizacij in jih je mogoče določiti izmed imenovanih članov upravnega odbora. Koordinatorji, ki niso imenovani člani upravnega odbora v skladu z odstavkom 1, sodelujejo na njegovih sejah, vendar nimajo glasovalne pravice.

Člen 5

Naloge upravnega odbora

1.   Upravni odbor:

| (a) | določi strateško usmeritev dejavnosti Cedefop; |
| --- | --- |

(a)

določi strateško usmeritev dejavnosti Cedefop;

| (b) | vsako leto z dvotretjinsko večino članov, ki imajo glasovalno pravico in v skladu s členom 6 sprejme programski dokument Cedefop, ki vsebuje njegov večletni delovni program in letni delovni program za naslednje leto; |
| --- | --- |

(b)

vsako leto z dvotretjinsko večino članov, ki imajo glasovalno pravico in v skladu s členom 6 sprejme programski dokument Cedefop, ki vsebuje njegov večletni delovni program in letni delovni program za naslednje leto;

| (c) | z dvotretjinsko večino članov, ki imajo glasovalno pravico, sprejme letni proračun Cedefop in izvaja druge naloge v zvezi z navedenim proračunom v skladu s poglavjem III; |
| --- | --- |

(c)

z dvotretjinsko večino članov, ki imajo glasovalno pravico, sprejme letni proračun Cedefop in izvaja druge naloge v zvezi z navedenim proračunom v skladu s poglavjem III;

| (d) | sprejme konsolidirano letno poročilo o dejavnostih skupaj z oceno dejavnosti Cedefop in ju do 1. julija vsako leto predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter konsolidirano letno poročilo o dejavnostih objavi; |
| --- | --- |

(d)

sprejme konsolidirano letno poročilo o dejavnostih skupaj z oceno dejavnosti Cedefop in ju do 1. julija vsako leto predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter konsolidirano letno poročilo o dejavnostih objavi;

| (e) | v skladu s členom 16 sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Cedefop; |
| --- | --- |

(e)

v skladu s členom 16 sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Cedefop;

| (f) | sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji za goljufije, ob upoštevanju stroškov in koristi ukrepov, ki jih je treba izvesti; |
| --- | --- |

(f)

sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji za goljufije, ob upoštevanju stroškov in koristi ukrepov, ki jih je treba izvesti;

| (g) | sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov v zvezi s svojimi člani in neodvisnimi strokovnjaki, pa tudi v zvezi z napotenimi nacionalnimi strokovnjaki in drugim osebjem, ki ni zaposleno v Cedefop, kot je navedeno v členu 19; |
| --- | --- |

(g)

sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov v zvezi s svojimi člani in neodvisnimi strokovnjaki, pa tudi v zvezi z napotenimi nacionalnimi strokovnjaki in drugim osebjem, ki ni zaposleno v Cedefop, kot je navedeno v členu 19;

| (h) | na podlagi analize potreb sprejme in redno posodablja načrte sporočanja in razširjanja ter jih vključi v programski dokument Cedefop; |
| --- | --- |

(h)

na podlagi analize potreb sprejme in redno posodablja načrte sporočanja in razširjanja ter jih vključi v programski dokument Cedefop;

| (i) | sprejme svoj poslovnik; |
| --- | --- |

(i)

sprejme svoj poslovnik;

| (j) | v skladu z odstavkom 2 v zvezi z osebjem Cedefop izvaja pooblastila, ki se s Kadrovskimi predpisi podelijo organu za imenovanja in ki se na podlagi Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev podelijo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanja); |
| --- | --- |

(j)

v skladu z odstavkom 2 v zvezi z osebjem Cedefop izvaja pooblastila, ki se s Kadrovskimi predpisi podelijo organu za imenovanja in ki se na podlagi Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev podelijo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanja);

| (k) | v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov sprejme ustrezna izvedbena pravila za izvajanje Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev; |
| --- | --- |

(k)

v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov sprejme ustrezna izvedbena pravila za izvajanje Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev;

| (l) | v skladu s členom 18 imenuje izvršnega direktorja in po potrebi podaljša njegov mandat ali ga razreši s položaja; |
| --- | --- |

(l)

v skladu s členom 18 imenuje izvršnega direktorja in po potrebi podaljša njegov mandat ali ga razreši s položaja;

| (m) | ob upoštevanju Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev imenuje računovodjo, ki je pri opravljanju svojih dolžnosti popolnoma neodvisen; |
| --- | --- |

(m)

ob upoštevanju Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev imenuje računovodjo, ki je pri opravljanju svojih dolžnosti popolnoma neodvisen;

| (n) | sprejme poslovnik izvršnega odbora; |
| --- | --- |

(n)

sprejme poslovnik izvršnega odbora;

| (o) | nadzira ustrezno upoštevanje ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF); |
| --- | --- |

(o)

nadzira ustrezno upoštevanje ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF);

| (p) | v skladu s členom 29 odobri sklenitev dogovorov o sodelovanju s pristojnimi organi tretjih držav in z mednarodnimi organizacijami. |
| --- | --- |

(p)

v skladu s členom 29 odobri sklenitev dogovorov o sodelovanju s pristojnimi organi tretjih držav in z mednarodnimi organizacijami.

2.   Upravni odbor v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov ter na podlagi člena 2(1) Kadrovskih predpisov in člena 6 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev sprejme odločitev o prenosu ustreznih pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in o določitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta prenos pooblastil začasno prekine. Izvršni direktor je pooblaščen za nadaljnji prenos teh pooblastil.

Upravni odbor lahko zaradi izjemnih okoliščin začasno prekine prenos pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in pooblastil, ki jih je izvršni direktor nadalje prenesel. V takih primerih jih upravni odbor za določen čas prenese na enega od predstavnikov Komisije, ki ga imenuje, ali na uslužbenca, ki ni izvršni direktor.

Člen 6

Večletno in letno načrtovanje programov

1.   Izvršni direktor vsako leto v skladu s točko (e) člena 11(5) te uredbe pripravi osnutek programskega dokumenta, ki vsebuje večletni in letni delovni program v skladu s členom 32 Delegirane uredbe (EU) št. 1271/2013.

2.   Izvršni direktor osnutek programskega dokumenta iz odstavka 1 predloži upravnemu odboru. Ko upravni odbor osnutek programskega dokumenta potrdi, se vsako leto najpozneje do 31. januarja predloži Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu. Izvršni direktor predloži morebitne posodobljene različice tega dokumenta po enakem postopku. Upravni odbor sprejme programski dokument, pri čemer upošteva mnenje Komisije.

Programski dokument postane dokončen po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Unije in se po potrebi ustrezno prilagodi.

3.   V večletnem delovnem programu je določena priprava splošnega strateškega načrtovanja programov, vključno s cilji, pričakovanimi rezultati in kazalniki uspešnosti, pri čemer se je treba izogibati prekrivanju pri načrtovanju programov z drugimi agencijami. Določa tudi načrtovanje virov, vključno z večletnim proračunom in osebjem. Vključuje strategijo za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami v skladu s členom 29, ukrepe, povezane s to strategijo, pa tudi podroben opis s tem povezanih virov.

4.   Letni delovni program mora biti skladen z večletnim delovnim programom iz odstavka 3 in vsebuje:

| (a) | podrobne cilje in pričakovane rezultate, vključno s kazalniki uspešnosti; |
| --- | --- |

(a)

podrobne cilje in pričakovane rezultate, vključno s kazalniki uspešnosti;

| (b) | opis ukrepov, ki se bodo financirali, vključno z načrtovanimi ukrepi za povečanje učinkovitosti; |
| --- | --- |

(b)

opis ukrepov, ki se bodo financirali, vključno z načrtovanimi ukrepi za povečanje učinkovitosti;

| (c) | navedbo finančnih in človeških virov, dodeljenih za posamezno dejavnost, v skladu z načeli oblikovanja proračuna in upravljanja po dejavnostih; |
| --- | --- |

(c)

navedbo finančnih in človeških virov, dodeljenih za posamezno dejavnost, v skladu z načeli oblikovanja proračuna in upravljanja po dejavnostih;

| (d) | morebitne ukrepe za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami v skladu s členom 29. |
| --- | --- |

(d)

morebitne ukrepe za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami v skladu s členom 29.

V letnem delovnem programu morajo biti jasno navedeni ukrepi, ki so bili v primerjavi s preteklim proračunskim letom dodani, spremenjeni ali črtani.

5.   Upravni odbor spremeni sprejeti letni delovni program, kadar je Cedefop dodeljena nova dejavnost. Upravni odbor lahko na izvršnega direktorja prenese pooblastilo, da v letni delovni program vnese nebistvene spremembe.

Vsaka bistvena sprememba letnega delovnega programa se sprejme po enakem postopku kot prvotni letni delovni program.

6.   Načrtovanje virov se letno posodablja. Strateško načrtovanje programov se po potrebi posodobi, in zlasti obravnava rezultate ocenjevanja iz člena 27.

Pri načrtovanju virov in finančnem načrtovanju se upošteva, da je Cedefop dodeljena nova dejavnost za izpolnjevanje nalog iz člena 2, brez poseganja v pooblastila Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ).

Člen 7

Predsednik upravnega odbora

1.   Upravni odbor izvoli predsednika in tri namestnike predsednika na naslednji način:

| (a) | enega izmed članov, ki zastopajo vlade držav članic; |
| --- | --- |

(a)

enega izmed članov, ki zastopajo vlade držav članic;

| (b) | enega izmed članov, ki zastopajo organizacije delodajalcev; |
| --- | --- |

(b)

enega izmed članov, ki zastopajo organizacije delodajalcev;

| (c) | enega izmed članov, ki zastopajo organizacije delojemalcev, in |
| --- | --- |

(c)

enega izmed članov, ki zastopajo organizacije delojemalcev, in

| (d) | enega izmed članov, ki zastopajo Komisijo. |
| --- | --- |

(d)

enega izmed članov, ki zastopajo Komisijo.

Predsednika in namestnike z dvotretjinsko večino izvolijo člani upravnega odbora, ki imajo glasovalno pravico.

2.   Mandat predsednika in namestnikov traja eno leto. Njihov mandat se lahko podaljša. Kadar njihovo članstvo v upravnem odboru preneha med njihovim mandatom, jim hkrati samodejno preneha tudi mandat.

Člen 8

Seje upravnega odbora

1.   Seje upravnega odbora skliče predsednik.

2.   Izvršni direktor se udeležuje razprav, nima pa glasovalne pravice.

3.   Upravni odbor ima eno redno sejo na leto. Poleg tega se sestane na pobudo predsednika, na zahtevo Komisije ali na zahtevo vsaj tretjine članov.

4.   Upravni odbor lahko na sejo kot opazovalca povabi kogar koli, čigar mnenje bi lahko bilo koristno. Predstavniki držav Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), se lahko sej upravnega odbora udeležijo kot opazovalci, kadar Sporazum EGP določa njihovo sodelovanje v dejavnostih Cedefop.

5.   Sekretariat za upravni odbor zagotovi Cedefop.

Člen 9

Pravila glasovanja v upravnem odboru

1.   Brez poseganja v točki (b) in (c) člena 5(1), drugi pododstavek člena 7(1) in člen 18(7) upravni odbor sprejme odločitve z večino glasov članov, ki imajo glasovalno pravico.

2.   Vsak član z glasovalno pravico ima en glas. Če je član z glasovalno pravico odsoten, ima glasovalno pravico njegov namestnik.

3.   Predsednik sodeluje pri glasovanju.

4.   Izvršni direktor se udeleži razprav, nima pa glasovalne pravice.

5.   V poslovniku upravnega odbora so določena podrobnejša pravila glasovanja, zlasti pogoji, pod katerimi lahko član deluje v imenu drugega člana.

ODDELEK 2

Izvršni odbor

Člen 10

Izvršni odbor

1.   Upravnemu odboru pomaga izvršni odbor.

2.   Izvršni odbor:

| (a) | pripravi odločitve, ki jih sprejme upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

pripravi odločitve, ki jih sprejme upravni odbor;

| (b) | skupaj z upravnim odborom spremlja, ali so ustrezno upoštevane ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav OLAF; |
| --- | --- |

(b)

skupaj z upravnim odborom spremlja, ali so ustrezno upoštevane ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav OLAF;

| (c) | brez poseganja v pristojnosti izvršnega direktorja iz člena 11 po potrebi izvršnemu direktorju svetuje pri izvajanju odločitev upravnega odbora, da se okrepi nadzor nad upravnim poslovodenjem in proračunskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(c)

brez poseganja v pristojnosti izvršnega direktorja iz člena 11 po potrebi izvršnemu direktorju svetuje pri izvajanju odločitev upravnega odbora, da se okrepi nadzor nad upravnim poslovodenjem in proračunskim upravljanjem.

3.   Izvršni odbor lahko po potrebi in iz nujnih razlogov sprejme nekatere začasne odločitve v imenu upravnega odbora, vključno o začasni prekinitvi prenosa pooblastil organa za imenovanja v skladu s pogoji iz člena 5(2), in o proračunskih zadevah.

4.   Izvršni odbor sestavljajo predsednik upravnega odbora, njegovi trije namestniki, koordinatorji treh skupin iz člena 4(6) in en predstavnik Komisije. Vsaka skupina iz člena 4(6) lahko določi največ dva namestnika, ki se udeležita sej izvršnega odbora, v primeru, da je član, ki ga je imenovala zadevna skupina, odsoten. Predsednik upravnega odbora je tudi predsednik izvršnega odbora. Izvršni direktor sodeluje na sejah izvršnega odbora, nima pa glasovalne pravice.

5.   Mandat članov izvršnega odbora traja dve leti. Lahko se podaljša. Mandat člana izvršnega odbora preneha z dnem prenehanja njegovega članstva v upravnem odboru.

6.   Izvršni odbor se sestane trikrat na leto. Poleg tega se sestane na pobudo predsednika ali na zahtevo njegovih članov. Koordinatorji treh skupin iz člena 4(6) si po vsakem sestanku po najboljših močeh prizadevajo, da pravočasno in pregledno obvestijo člane svoje skupine o vsebini razprave.

ODDELEK 3

Izvršni direktor

Člen 11

Pristojnosti izvršnega direktorja

1.   Izvršni direktor je pristojen za upravljanje Cedefop v skladu s strateško usmeritvijo, ki jo določi upravni odbor, in odgovarja upravnemu odboru.

2.   Brez poseganja v pooblastila Komisije, upravnega odbora in izvršnega odbora je izvršni direktor neodvisen pri opravljanju svojih dolžnosti in niti ne zahteva niti ne sprejema navodil katere koli vlade ali katerega koli drugega organa.

3.   Izvršni direktor na poziv poroča Evropskemu parlamentu o opravljanju svojih dolžnosti. Svet ga lahko pozove, naj mu poroča o opravljanju svojih dolžnosti.

4.   Izvršni direktor je zakoniti zastopnik Cedefop.

5.   Izvršni direktor je pristojen za izvajanje nalog, ki so Cedefop podeljene s to uredbo. Izvršni direktor je pristojen zlasti za:

| (a) | tekoče upravljanje Cedefop, vključno z izvajanjem pooblastil, ki so mu podeljena v zvezi s kadrovskimi zadevami v skladu s členom 5(2); |
| --- | --- |

(a)

tekoče upravljanje Cedefop, vključno z izvajanjem pooblastil, ki so mu podeljena v zvezi s kadrovskimi zadevami v skladu s členom 5(2);

| (b) | izvajanje odločitev, ki jih sprejme upravni odbor; |
| --- | --- |

(b)

izvajanje odločitev, ki jih sprejme upravni odbor;

| (c) | v skladu z odločitvijo iz člena 5(2) sprejemanje odločitev v zvezi z upravljanjem človeških virov; |
| --- | --- |

(c)

v skladu z odločitvijo iz člena 5(2) sprejemanje odločitev v zvezi z upravljanjem človeških virov;

| (d) | odločanje o notranjih strukturah Cedefop, po potrebi vključno z delegiranjem nalog, ki lahko zajemajo tekoče upravljanje Cedefop, pri tem pa upošteva potrebe glede dejavnosti Cedefop in dobrega proračunskega upravljanja; |
| --- | --- |

(d)

odločanje o notranjih strukturah Cedefop, po potrebi vključno z delegiranjem nalog, ki lahko zajemajo tekoče upravljanje Cedefop, pri tem pa upošteva potrebe glede dejavnosti Cedefop in dobrega proračunskega upravljanja;

| (e) | pripravo programskega dokumenta, ki ga po posvetovanju s Komisijo predloži upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(e)

pripravo programskega dokumenta, ki ga po posvetovanju s Komisijo predloži upravnemu odboru;

| (f) | izvajanje programskega dokumenta in poročanje upravnemu odboru o njegovem izvajanju; |
| --- | --- |

(f)

izvajanje programskega dokumenta in poročanje upravnemu odboru o njegovem izvajanju;

| (g) | pripravo konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih Cedefop ter njegovo predložitev v oceno in sprejetje upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(g)

pripravo konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih Cedefop ter njegovo predložitev v oceno in sprejetje upravnemu odboru;

| (h) | vzpostavitev učinkovitega sistema spremljanja, ki omogoča redno izvajanje ocenjevanj iz člena 27, in sistema poročanja za povzemanje rezultatov ocenjevanj; |
| --- | --- |

(h)

vzpostavitev učinkovitega sistema spremljanja, ki omogoča redno izvajanje ocenjevanj iz člena 27, in sistema poročanja za povzemanje rezultatov ocenjevanj;

| (i) | pripravo osnutka finančnih pravil, ki se uporabljajo za Cedefop; |
| --- | --- |

(i)

pripravo osnutka finančnih pravil, ki se uporabljajo za Cedefop;

| (j) | pripravo osnutka ocene prihodkov in odhodkov Cedefop v okviru programskega dokumenta Cedefop ter izvrševanje proračuna Cedefop; |
| --- | --- |

(j)

pripravo osnutka ocene prihodkov in odhodkov Cedefop v okviru programskega dokumenta Cedefop ter izvrševanje proračuna Cedefop;

| (k) | pripravo akcijskega načrta ob upoštevanju ugotovitev notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav OLAF in poročanje Komisiji o napredku dvakrat letno, upravnemu odboru in izvršnemu odboru pa redno; |
| --- | --- |

(k)

pripravo akcijskega načrta ob upoštevanju ugotovitev notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav OLAF in poročanje Komisiji o napredku dvakrat letno, upravnemu odboru in izvršnemu odboru pa redno;

| (l) | prizadevanja za uravnoteženo zastopanost spolov v Cedefop; |
| --- | --- |

(l)

prizadevanja za uravnoteženo zastopanost spolov v Cedefop;

| (m) | zaščito finančnih interesov Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim z učinkovitimi preverjanji in izterjavo nepravilno izplačanih zneskov, če se odkrijejo nepravilnosti, ter po potrebi z naložitvijo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih upravnih in finančnih kazni; |
| --- | --- |

(m)

zaščito finančnih interesov Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim z učinkovitimi preverjanji in izterjavo nepravilno izplačanih zneskov, če se odkrijejo nepravilnosti, ter po potrebi z naložitvijo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih upravnih in finančnih kazni;

| (n) | pripravo strategije Cedefop za boj proti goljufijam in njeno predložitev upravnemu odboru v potrditev; |
| --- | --- |

(n)

pripravo strategije Cedefop za boj proti goljufijam in njeno predložitev upravnemu odboru v potrditev;

| (o) | po potrebi sodelovanje z drugimi agencijami Unije in sklepanje sporazumov o sodelovanju z njimi. |
| --- | --- |

(o)

po potrebi sodelovanje z drugimi agencijami Unije in sklepanje sporazumov o sodelovanju z njimi.

6.   Izvršni direktor je pristojen tudi za odločanje o tem, ali je treba za učinkovito in uspešno izvajanje nalog Cedefop ustanoviti urad za zvezo v Bruslju, da bi okrepili sodelovanje Cedefop z ustreznimi institucijami Unije. Za to odločitev je potrebno predhodno soglasje Komisije, upravnega odbora in zadevne države članice. V odločitvi se opredeli obseg dejavnosti, ki naj bi se izvajale v tem uradu za zvezo, in sicer tako, da se preprečijo nepotrebni stroški in vsako podvajanje upravnih nalog Cedefop.

POGLAVJE III

FINANČNE DOLOČBE

Člen 12

Proračun

1.   Vsako proračunsko leto se ocenijo vsi prihodki in odhodki Cedefop ter se prikažejo v njegovem proračunu. Proračunsko leto sovpada s koledarskim letom.

2.   V proračunu Cedefop so prihodki in odhodki uravnoteženi.

3.   Brez poseganja v druge vire prihodki Cedefop zajemajo:

| (a) | prispevek Unije iz splošnega proračuna Unije; |
| --- | --- |

(a)

prispevek Unije iz splošnega proračuna Unije;

| (b) | morebitne prostovoljne finančne prispevke držav članic; |
| --- | --- |

(b)

morebitne prostovoljne finančne prispevke držav članic;

| (c) | stroške za objave in vse storitve, ki jih zagotavlja Cedefop; |
| --- | --- |

(c)

stroške za objave in vse storitve, ki jih zagotavlja Cedefop;

| (d) | vsak prispevek tretjih držav, ki sodelujejo pri delu Cedefop, kakor je določeno v členu 29. |
| --- | --- |

(d)

vsak prispevek tretjih držav, ki sodelujejo pri delu Cedefop, kakor je določeno v členu 29.

4.   Odhodki Cedefop vključujejo prejemke osebja, upravne odhodke in odhodke za infrastrukturo ter odhodke iz poslovanja.

Člen 13

Priprava proračuna

1.   Izvršni direktor vsako leto pripravi začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov Cedefop za naslednje proračunsko leto, vključno s kadrovskim načrtom, ter ga pošlje upravnemu odboru.

Začasni osnutek načrta temelji na ciljih in pričakovanih rezultatih iz dokumenta o letnem načrtovanju programov iz člena 6(1) ter v skladu z načelom oblikovanja proračuna glede na uspešnost upošteva finančne vire, ki so potrebni za dosego teh ciljev, in pričakovane rezultate.

2.   Upravni odbor na podlagi začasnega osnutka načrta sprejme osnutek načrta prihodkov in odhodkov Cedefop za naslednje proračunsko leto ter ga vsako leto do 31. januarja pošlje Komisiji.

3.   Komisija osnutek načrta skupaj s predlogom splošnega proračuna Unije pošlje proračunskemu organu. Osnutek načrta je na voljo tudi Cedefop.

4.   Komisija na podlagi osnutka načrta v predlog splošnega proračuna Unije vključi oceno, za katero meni, da je potrebna za kadrovski načrt, in znesek prispevka v breme splošnega proračuna, ki ga v skladu s členoma 313 in 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) predloži proračunskemu organu.

5.   Proračunski organ odobri proračunska sredstva za prispevek za Cedefop iz splošnega proračuna Unije.

6.   Proračunski organ sprejme kadrovski načrt Cedefop.

7.   Proračun Cedefop sprejme upravni odbor. Dokončen postane po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Unije in se po potrebi ustrezno prilagodi. Vse spremembe proračuna Cedefop, vključno s kadrovskim načrtom, se sprejmejo po istem postopku.

8.   Za vsak projekt gradnje, ki bi lahko imel znatne posledice za proračun Cedefop, se uporabi Delegirana uredba (EU) št. 1271/2013.

Člen 14

Izvrševanje proračuna

1.   Proračun Cedefop izvršuje izvršni direktor.

2.   Izvršni direktor proračunskemu organu vsako leto pošlje vse informacije, ki bi lahko vplivale na ugotovitve postopkov ocenjevanja.

Člen 15

Predstavitev zaključnega računa in razrešnica

1.   Računovodja Cedefop do 1. marca naslednjega proračunskega leta (leto N + 1) računovodji Komisije in Računskemu sodišču predloži začasni zaključni račun za proračunsko leto (leto N).

2.   Cedefop do 31. marca leta N + 1 Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za leto N.

3.   Računovodja Komisije do 31. marca leta N + 1 Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun Cedefop za leto N, konsolidiran z zaključnim računom Komisije.

4.   Po prejemu pripomb Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Cedefop za leto N v skladu s členom 246 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 računovodja pripravi zaključni račun Cedefop za navedeno leto. Izvršni direktor ga predloži upravnemu odboru v mnenje.

5.   Upravni odbor poda mnenje o zaključnem računu Cedefop za leto N.

6.   Računovodja Cedefop do 1. julija leta N + 1 Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču pošlje zaključni račun za leto N, skupaj z mnenjem upravnega odbora.

7.   Zaključni račun za leto N se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra leta N + 1.

8.   Izvršni direktor do 30. septembra leta N + 1 pošlje Računskemu sodišču odgovor na pripombe iz njegovega letnega poročila. Izvršni direktor odgovor pošlje tudi upravnemu odboru.

9.   Izvršni direktor Evropskemu parlamentu na zahtevo predloži vse informacije, potrebne za nemoteno uporabo postopka razrešnice za leto N v skladu s členom 109(3) Delegirane uredbe (EU) št. 1271/2013.

10.   Na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, Evropski parlament do 15. maja leta N + 2 izvršnemu direktorju podeli razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto N.

Člen 16

Finančna pravila

Upravni odbor po posvetovanju s Komisijo sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Cedefop. Pravila ne smejo odstopati od Delegirane uredbe (EU) št. 1271/2013, razen če je takšno odstopanje izrecno potrebno za delovanje Cedefop in Komisija izda predhodno soglasje.

POGLAVJE IV

OSEBJE

Člen 17

Splošne določbe

1.   Za osebje Cedefop se uporabljajo Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev ter pravila, sprejeta s sporazumom med institucijami Unije za uveljavitev Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

2.   Upravni odbor v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov sprejme ustrezna izvedbena pravila za uveljavljanje Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

Člen 18

Izvršni direktor

1.   Izvršni direktor je član osebja in je zaposlen kot začasni uslužbenec Cedefop v skladu s točko (a) člena 2 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

2.   Izvršnega direktorja po odprtem in preglednem izbirnem postopku imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki ga predlaga Komisija.

Izbrani kandidat je povabljen, da poda izjavo pred Evropskim parlamentom in odgovori na vprašanja poslancev. Ta izmenjava mnenj ne sme neupravičeno odložiti imenovanja.

Za namen sklenitve pogodbe z izvršnim direktorjem Cedefop zastopa predsednik njegovega upravnega odbora.

3.   Mandat izvršnega direktorja traja pet let. Pred koncem tega obdobja Komisija izvede oceno, v kateri upošteva vrednotenje uspešnosti izvršnega direktorja ter prihodnje naloge in izzive Cedefop.

4.   Upravni odbor lahko ob upoštevanju ocene iz odstavka 3 izvršnemu direktorju enkrat podaljša mandat, in sicer za največ pet let.

5.   Izvršni direktor s podaljšanim mandatom ob koncu skupnega obdobja zaposlitve ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto.

6.   Izvršnega direktorja se lahko razreši samo na podlagi odločitve upravnega odbora. Upravni odbor v svoji odločitvi upošteva oceno Komisije o uspešnosti izvršnega direktorja, kot je navedeno v odstavku 3.

7.   Upravni odbor odločitve o imenovanju, podaljšanju mandata ali razrešitvi izvršnega direktorja sprejme na podlagi dvotretjinske večine članov z glasovalno pravico.

Člen 19

Napoteni nacionalni strokovnjaki in drugo osebje

1.   Cedefop lahko uporabi napotene nacionalne strokovnjake ali drugo osebje, ki ni zaposleno v Cedefop.

2.   Upravni odbor sprejme odločitev, s katero določi pravila za napotitev nacionalnih strokovnjakov v Cedefop.

POGLAVJE V

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 20

Pravni status

1.   Cedefop je agencija Unije. Je pravna oseba.

2.   Cedefop ima v državah članicah kar najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki je pravnim osebam priznana po nacionalnem pravu. Zlasti lahko pridobi premično in nepremično premoženje in z njim razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.

3.   Sedež Cedefop je v Solunu.

4.   Cedefop lahko v skladu s členom 11(6) ustanovi urad za zvezo v Bruslju, da bi okrepil svoje sodelovanje z ustreznimi institucijami Unije.

Člen 21

Privilegiji in imunitete

Za Cedefop in njegovo osebje se uporablja Protokol št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije.

Člen 22

Jezikovna ureditev

1.   Za Cedefop se uporabljajo določbe iz Uredbe Sveta št. 1 (9).

2.   Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Cedefop, zagotavlja Prevajalski center.

Člen 23

Preglednost in varstvo podatkov

1.   Cedefop svoje dejavnosti izvaja z visoko stopnjo preglednosti.

2.   Za dokumente, ki jih hrani Cedefop, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

3.   Upravni odbor v šestih mesecih od datuma prve seje sprejme podrobna pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001.

4.   Cedefop obdeluje osebne podatke v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (11). Upravni odbor v šestih mesecih od datuma prve seje določi ukrepe, na podlagi katerih Cedefop uporablja Uredbo (EU) 2018/1725, vključno z ukrepi v zvezi z imenovanjem uradne osebe za varstvo podatkov. Ti ukrepi se določijo po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

Člen 24

Boj proti goljufijam

1.   Za lažji boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravnanjem v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12) Cedefop do 21. avgusta 2019 pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (13) in sprejme ustrezne določbe, ki se uporabljajo za vse uslužbence Cedefop, na podlagi predloge, določene v Prilogi k navedenemu sporazumu.

2.   Računsko sodišče je pooblaščeno za izvajanje revizij na podlagi dokumentov in inšpekcij na kraju samem pri vseh upravičencih do nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije od Cedefop.

3.   OLAF lahko izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo, ki jo financira Cedefop, prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (14).

4.   Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbe ter sporazumi in sklepi Cedefop o nepovratnih sredstvih vsebujejo določbe, ki Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje revizij in preiskav v skladu z njunimi pooblastili.

Člen 25

Varnostna pravila za varovanje tajnih in občutljivih netajnih podatkov

Cedefop po potrebi sprejme varnostna pravila, ki so enakovredna varnostnim pravilom Komisije za varovanje tajnih podatkov Evropske unije in občutljivih netajnih podatkov, kot so določena v sklepih Komisije (EU, Euratom) 2015/443 in (EU, Euratom) 2015/444. Varnostna pravila Cedefop med drugim in po potrebi zajemajo določbe o izmenjavi, obdelavi in hrambi takšnih podatkov.

Člen 26

Odgovornost

1.   Pogodbeno odgovornost Cedefop ureja pravo, ki se uporablja za posamezno pogodbo.

2.   Za izrekanje sodb na podlagi katere koli arbitražne klavzule v pogodbah, ki jih sklene Cedefop, je pristojno Sodišče Evropske unije.

3.   Pri nepogodbeni odgovornosti Cedefop v skladu s splošnimi načeli, skupnimi zakonodajam držav članic, nadomesti vso škodo, ki jo pri opravljanju svojih dolžnosti povzročijo njegovi oddelki ali njegovo osebje.

4.   V sporih v zvezi s povrnitvijo škode iz odstavka 3 je pristojno Sodišče Evropske unije.

5.   Osebno odgovornost osebja do Cedefop urejajo določbe v Kadrovskih predpisih in v Pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev.

Člen 27

Ocenjevanje

1.   V skladu s členom 29(5) Delegirane uredbe (EU) št. 1271/2013 Cedefop izvaja predhodne in naknadne ocene tistih programov in dejavnosti, ki imajo za posledico večjo porabo.

2.   Komisija do 21. februarja 2024 in vsakih pet let zatem zagotovi, da se v skladu s smernicami Komisije izvede oceno uspešnosti Cedefop v zvezi z njegovimi cilji, mandatom in nalogami. Komisija se med ocenjevanjem posvetuje s člani upravnega odbora in drugimi glavnimi deležniki. Pri ocenjevanju se obravnava zlasti morebitna potreba po spremembi mandata Cedefop in finančne posledice vsake take spremembe.

3.   Komisija o ugotovitvah ocenjevanja poroča Evropskemu parlamentu, Svetu in upravnemu odboru. Ugotovitve ocenjevanja se objavijo.

Člen 28

Upravne poizvedbe

Dejavnosti Cedefop so lahko predmet poizvedb Evropskega varuha človekovih pravic v skladu s členom 228 PDEU.

Člen 29

Sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami

1.   Cedefop lahko, kolikor je to potrebno za dosego ciljev iz te uredbe in brez poseganja v ustrezne pristojnosti držav članic in institucij Unije, sodeluje s pristojnimi organi tretjih držav in z mednarodnimi organizacijami.

V ta namen lahko Cedefop na podlagi dovoljenja upravnega odbora in po odobritvi Komisije vzpostavi delovno ureditev s pristojnimi organi tretjih držav in z mednarodnimi organizacijami. Ta ureditev Uniji ali državam članicam ne sme nalagati pravnih obveznosti.

2.   S Cedefop lahko sodelujejo tretje države, ki so z Unijo sklenile sporazume v ta namen.

Na podlagi ustreznih določb sporazumov iz prvega pododstavka se vzpostavi ureditev, ki določa zlasti naravo, obseg in način sodelovanja zadevnih tretjih držav pri delu Cedefop, vključno z določbami v zvezi s sodelovanjem pri pobudah Cedefop, finančnimi prispevki in osebjem. Glede kadrovskih zadev mora biti ta ureditev v vsakem primeru skladna s Kadrovskimi predpisi.

3.   Upravni odbor sprejme strategijo za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami glede zadev, ki so v pristojnosti Cedefop.

Člen 30

Sporazum o sedežu in operativni pogoji

1.   Potrebna ureditev glede nastanitve Cedefop v državi članici gostiteljici in infrastrukture, ki jo da na voljo ta država članica, ter posebna pravila, ki se v državi članici gostiteljici uporabljajo za izvršnega direktorja, člane upravnega odbora, osebje in njihove družinske člane, se določijo v sporazumu o sedežu med Cedefop in državo članico, v kateri je njegov sedež.

2.   Država članica gostiteljica Cedefop zagotovi potrebne pogoje za delovanje Cedefop, vključno z večjezičnim, evropsko usmerjenim izobraževanjem in ustreznimi prometnimi povezavami.

POGLAVJE VI

PREHODNE DOLOČBE

Člen 31

Prehodne določbe v zvezi z upravnim odborom

Člani upravnega odbora, vzpostavljenega na podlagi člena 4 Uredbe (EGS) št. 337/75 opravljajo svojo funkcijo in izvajajo naloge upravnega odbora iz člena 5 te uredbe do imenovanja članov upravnega odbora in neodvisnega strokovnjaka v skladu s členom 4(1) te uredbe.

Člen 32

Prehodne določbe v zvezi z osebjem

1.   Direktor Cedefop, imenovan na podlagi člena 6 Uredbe (EGS) št. 337/75, do izteka svojega mandata opravlja pristojnosti izvršnega direktorja iz člena 11 te uredbe. Drugi pogoji njegove pogodbe ostanejo nespremenjeni.

2.   V primeru, da ob začetku veljavnosti te uredbe poteka postopek izbire in imenovanja izvršnega direktorja, se do zaključka tega postopka uporablja člen 6 Uredbe (EGS) št. 337/75.

3.   Ta uredba ne vpliva na pravice in obveznosti osebja, zaposlenega v skladu z Uredbo (EGS) št. 337/75. Njihove pogodbe o zaposlitvi se lahko podaljšajo na podlagi te uredbe v skladu s Kadrovskimi predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev.

Morebitni uradi Cedefop za zvezo, ki so operativni v času začetka veljavnosti te uredbe, se ohranijo.

Člen 33

Prehodne proračunske določbe

Postopek razrešnice v zvezi s proračuni, odobrenimi na podlagi člena 11 Uredbe (EGS) št. 337/75, se izvede v skladu s členom 12a navedene uredbe.

POGLAVJE VII

KONČNE DOLOČBE

Člen 34

Razveljavitev

Uredba (EGS) št. 337/75 se razveljavi in vsako sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje za sklicevanje na to uredbo.

Člen 35

Ohranitev veljavnosti notranjih pravil, ki jih je sprejel upravni odbor

Notranja pravila, ki jih je sprejel upravni odbor na podlagi Uredbe (EGS) št. 337/75, ostanejo veljavna tudi po 20. februarja 2019, razen če upravni odbor pri uporabi te uredbe odloči drugače.

Člen 36

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 16. januarja 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 209, 30.6.2017, str. 49.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 20. decembra 2018.

2

(3)  Uredba (EGS) št. 337/75 z dne 10. februarja 1975 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (UL L 39, 13.2.1975, str. 1).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 7.12.2013, str. 42).

4

(5)  
  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

5

(6)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/443 z dne 13. marca 2015 o varnosti v Komisiji (UL L 72, 17.3.2015, str. 41).

6

(7)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 72, 17.3.2015, str. 53).

7

(8)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

8

(9)  Uredba Sveta št. 1 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL 17, 6.10.1958, str. 385).

9

(10)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

10

(11)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

11

(12)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

12

(13)  
  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

13

(14)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

14

---

| 31.1.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 30/106 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 30/106

---

UREDBA (EU) 2019/129 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. januarja 2019

o spremembi Uredbe (EU) št. 168/2013 glede uporabe stopnje Euro 5 pri homologaciji dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o obsežni študiji o vplivu okoljske stopnje Euro 5 za vozila kategorije L (v nadaljnjem besedilu: študija o vplivu), izvedeni na podlagi člena 23(4) Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ter ob upoštevanju težav, s katerimi so se soočali organi za odobritev in zainteresirane strani pri uporabi navedene uredbe, bi bilo treba v Uredbi (EU) št. 168/2013 uvesti nekatere spremembe in pojasnila, da se zagotovi njena nemotena uporaba. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o obsežni študiji o vplivu okoljske stopnje Euro 5 za vozila kategorije L (v nadaljnjem besedilu: študija o vplivu), izvedeni na podlagi člena 23(4) Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ter ob upoštevanju težav, s katerimi so se soočali organi za odobritev in zainteresirane strani pri uporabi navedene uredbe, bi bilo treba v Uredbi (EU) št. 168/2013 uvesti nekatere spremembe in pojasnila, da se zagotovi njena nemotena uporaba.

| (2) | V zvezi z zahtevo po namestitvi vgrajenega sistema za diagnostiko (v nadaljnjem besedilu: sistem OBD) stopnje II, ki spremlja in sporoča napake in poslabšanja sistema za uravnavanje emisij, je Komisija na podlagi študije o vplivu ugotovila, da pri nekaterih vozilih obstajajo tehnične omejitve v zvezi s spremljanjem katalizatorja in da je za njegovo pravilno izvajanje potreben dodaten razvoj. Spremljanje katalizatorja predvidoma še ne bo pripravljeno za prvo fazo emisijske stopnje Euro 5, pričakuje pa se za leto 2025. Člen 21 Uredbe (EU) št. 168/2013 bi zato moral določiti čas, potreben za zagotovitev pravilnega izvajanja zahteve glede sistema OBD stopnje II. |
| --- | --- |

(2)

V zvezi z zahtevo po namestitvi vgrajenega sistema za diagnostiko (v nadaljnjem besedilu: sistem OBD) stopnje II, ki spremlja in sporoča napake in poslabšanja sistema za uravnavanje emisij, je Komisija na podlagi študije o vplivu ugotovila, da pri nekaterih vozilih obstajajo tehnične omejitve v zvezi s spremljanjem katalizatorja in da je za njegovo pravilno izvajanje potreben dodaten razvoj. Spremljanje katalizatorja predvidoma še ne bo pripravljeno za prvo fazo emisijske stopnje Euro 5, pričakuje pa se za leto 2025. Člen 21 Uredbe (EU) št. 168/2013 bi zato moral določiti čas, potreben za zagotovitev pravilnega izvajanja zahteve glede sistema OBD stopnje II.

| (3) | Ker so vozila kategorij L1e in L2e že izvzeta iz zahteve glede opremljenosti s sistemom OBD stopnje I, bi morala biti vozila kategorije L6e, ki so zasnovana in sestavljena po specifikacijah za mopede ter proizvedena v manjšem obsegu, prav tako izvzeta iz navedene zahteve. |
| --- | --- |

(3)

Ker so vozila kategorij L1e in L2e že izvzeta iz zahteve glede opremljenosti s sistemom OBD stopnje I, bi morala biti vozila kategorije L6e, ki so zasnovana in sestavljena po specifikacijah za mopede ter proizvedena v manjšem obsegu, prav tako izvzeta iz navedene zahteve.

| (4) | Pojasniti je treba izvzetje vozil kategorije L1e in L2e iz zahteve glede opremljenosti s sistemom OBD stopnje II ter to izvzetje razširiti na lahke štirikolesnike (kategorija L6e) in podkategoriji motornih koles enduro (L3e-AxE) in trial (L3e-AxT). |
| --- | --- |

(4)

Pojasniti je treba izvzetje vozil kategorije L1e in L2e iz zahteve glede opremljenosti s sistemom OBD stopnje II ter to izvzetje razširiti na lahke štirikolesnike (kategorija L6e) in podkategoriji motornih koles enduro (L3e-AxE) in trial (L3e-AxT).

| (5) | Motorna kolesa enduro in trial imajo kratko življenjsko dobo in so po značilnostih in uporabi zelo podobna težkim terenskim štirikolesom (L7e-B), ki so izvzeta iz zahteve glede opremljenosti s sistemom OBD stopnje II. Navedeno izvzetje bi bilo zato treba razširiti na motorna kolesa enduro in trial. |
| --- | --- |

(5)

Motorna kolesa enduro in trial imajo kratko življenjsko dobo in so po značilnostih in uporabi zelo podobna težkim terenskim štirikolesom (L7e-B), ki so izvzeta iz zahteve glede opremljenosti s sistemom OBD stopnje II. Navedeno izvzetje bi bilo zato treba razširiti na motorna kolesa enduro in trial.

| (6) | Komisija je v študiji o vplivu ugotovila, da matematični postopek ugotavljanja vzdržljivosti iz točke (c) člena 23(3) Uredbe (EU) št. 168/2013, po katerem se vozila preskusijo po prevoženih 100 km, ne odraža resničnega poslabšanja sistema za uravnavanje emisij vozila v njegovi življenjski dobi. Navedena metoda se ne bi smela več uporabljati in bi jo bilo treba postopno odpraviti do leta 2025, da se zainteresiranim stranem omogoči dovolj časa za prilagoditev. Za obdobje do leta 2025 bi bilo treba zahtevano skupno prevoženo pot vozila pred preskušanjem povečati, da bi se zagotovila zanesljivost rezultatov preskusa. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v študiji o vplivu ugotovila, da matematični postopek ugotavljanja vzdržljivosti iz točke (c) člena 23(3) Uredbe (EU) št. 168/2013, po katerem se vozila preskusijo po prevoženih 100 km, ne odraža resničnega poslabšanja sistema za uravnavanje emisij vozila v njegovi življenjski dobi. Navedena metoda se ne bi smela več uporabljati in bi jo bilo treba postopno odpraviti do leta 2025, da se zainteresiranim stranem omogoči dovolj časa za prilagoditev. Za obdobje do leta 2025 bi bilo treba zahtevano skupno prevoženo pot vozila pred preskušanjem povečati, da bi se zagotovila zanesljivost rezultatov preskusa.

| (7) | Tehnologija, potrebna za upoštevanje mejnih vrednosti Euro 5, je že na voljo. Vendar je Komisija v študiji o vplivu ugotovila, da bi bilo treba datum začetka uporabe mejnih vrednosti emisij Euro 5 za določena vozila kategorije L (L6e-B, L2e-U, L3e-AxT in L3e-AxE) z leta 2020 pomakniti na leto 2024, da bi se izboljšalo razmerje med stroški in koristmi v primerjavi z osnovnim scenarijem. Poleg tega proizvajalci teh vozil, ki so večinoma mala in srednja podjetja, potrebujejo več časa za zagotovitev, da bo prehod k izvorom in prenosom moči brez emisij, na primer z elektrifikacijo, stroškovno učinkovit. |
| --- | --- |

(7)

Tehnologija, potrebna za upoštevanje mejnih vrednosti Euro 5, je že na voljo. Vendar je Komisija v študiji o vplivu ugotovila, da bi bilo treba datum začetka uporabe mejnih vrednosti emisij Euro 5 za določena vozila kategorije L (L6e-B, L2e-U, L3e-AxT in L3e-AxE) z leta 2020 pomakniti na leto 2024, da bi se izboljšalo razmerje med stroški in koristmi v primerjavi z osnovnim scenarijem. Poleg tega proizvajalci teh vozil, ki so večinoma mala in srednja podjetja, potrebujejo več časa za zagotovitev, da bo prehod k izvorom in prenosom moči brez emisij, na primer z elektrifikacijo, stroškovno učinkovit.

| (8) | Člen 30 Uredbe (EU) št. 168/2013 zahteva, da se certifikatu o EU-homologaciji priložijo tudi rezultati preskusov. Zavoljo jasnosti bi bilo treba to določbo spremeniti, in sicer da se pojasni, da to pomeni obrazec rezultatov preskusov. |
| --- | --- |

(8)

Člen 30 Uredbe (EU) št. 168/2013 zahteva, da se certifikatu o EU-homologaciji priložijo tudi rezultati preskusov. Zavoljo jasnosti bi bilo treba to določbo spremeniti, in sicer da se pojasni, da to pomeni obrazec rezultatov preskusov.

| (9) | Treba bi bilo razjasniti nekatere nedoslednosti v zvezi z datumom začetka uporabe mejnih vrednosti hrupa za Euro 5 iz Priloge IV k Uredbi (EU) št. 168/2013, da bi se zagotovilo, da obstoječe mejne vrednosti (Euro 4) ostanejo veljavne, dokler se ne določijo nove mejne vrednosti za Euro 5. |
| --- | --- |

(9)

Treba bi bilo razjasniti nekatere nedoslednosti v zvezi z datumom začetka uporabe mejnih vrednosti hrupa za Euro 5 iz Priloge IV k Uredbi (EU) št. 168/2013, da bi se zagotovilo, da obstoječe mejne vrednosti (Euro 4) ostanejo veljavne, dokler se ne določijo nove mejne vrednosti za Euro 5.

| (10) | Z Uredbo (EU) št. 168/2013 je bilo na Komisijo preneseno pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za obdobje petih let, ki se je izteklo 21. marca 2018. Zaradi nenehne potrebe po posodabljanju elementov homologacijske zakonodaje glede na tehnološki napredek ali po uvajanju drugih sprememb v skladu s pooblastili bi bilo treba navedeno uredbo spremeniti, da se omogoči podaljšanje prenosa pooblastila za naslednjih pet let z možnostjo samodejnega podaljšanja. |
| --- | --- |

(10)

Z Uredbo (EU) št. 168/2013 je bilo na Komisijo preneseno pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za obdobje petih let, ki se je izteklo 21. marca 2018. Zaradi nenehne potrebe po posodabljanju elementov homologacijske zakonodaje glede na tehnološki napredek ali po uvajanju drugih sprememb v skladu s pooblastili bi bilo treba navedeno uredbo spremeniti, da se omogoči podaljšanje prenosa pooblastila za naslednjih pet let z možnostjo samodejnega podaljšanja.

| (11) | Zaradi pravne varnosti bi bilo treba pooblastilo Komisiji za sprejemanje delegiranih aktov glede tehničnih zahtev v zvezi z OBD iz Uredbe (EU) št. 168/2013 natančneje pojasniti in opredeliti. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi pravne varnosti bi bilo treba pooblastilo Komisiji za sprejemanje delegiranih aktov glede tehničnih zahtev v zvezi z OBD iz Uredbe (EU) št. 168/2013 natančneje pojasniti in opredeliti.

| (12) | Ker ta uredba spreminja Uredbo (EU) št. 168/2013, pri čemer ne razširja njene vsebine urejanja, in ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(12)

Ker ta uredba spreminja Uredbo (EU) št. 168/2013, pri čemer ne razširja njene vsebine urejanja, in ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (13) | Uredbo (EU) št. 168/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(13)

Uredbo (EU) št. 168/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 168/2013 se spremeni:

| (1) | člen 21 se nadomesti z naslednjim besedilom:

  „Člen 21
  Splošne zahteve za vgrajene sisteme za diagnostiko

  1.   Vozila kategorije L, razen vozil kategorij L1e, L2e in L6e, so opremljena s sistemom OBD, ki je skladen z zahtevami za delovanje in preskusnimi postopki, kot so določeni v delegiranih aktih iz odstavka 8 in od datumov začetka uporabe, kot so določeni v Prilogi IV.


  2.   Od datumov, določenih v točki 1.8.1 Priloge IV, so vozila kategorij in podkategorij L3e, L4e, L5e-A in L7e-A opremljena s sistemom OBD stopnje I, ki spremlja napake električnega tokokroga in elektronike sistema za uravnavanje emisij ter sporoča tiste napake, ki povzročajo preseganje mejnih vrednosti emisij, določenih v Prilogi VI (B1).


  3.   Od datumov, določenih v točki 1.8.2 Priloge IV, so vozila kategorij in podkategorij L3e, L4e, L5e in L7e opremljena s sistemom OBD stopnje I, ki spremlja napake električnega tokokroga in elektronike sistema za uravnavanje emisij ter sporoči, ko so presežene mejne vrednosti emisij, določene v Prilogi VI (B1). Sistemi OBD stopnje I za navedene kategorije in podkategorije vozil sporočajo tudi sprožitev vsakega načina delovanja, ki znatno zmanjša navor motorja.


  4.   Od datumov, določenih v točki 1.8.3 Priloge IV, so vozila kategorij L3e, L4e, L5e in L7e opremljena s sistemom OBD stopnje I, ki spremlja napake električnega tokokroga in elektronike sistema za uravnavanje emisij ter sporoči, ko so presežene mejne vrednosti emisij, določene v Prilogi VI (B2). Sistemi OBD stopnje I za navedene kategorije vozil sporočajo tudi sprožitev vsakega načina delovanja, ki znatno zmanjša navor motorja.


  5.   Od datumov, določenih v točki 1.8.4 Priloge IV, so vozila kategorij in podkategorij L3e, L4e, L5e-A in L7e-A opremljena tudi s sistemom OBD stopnje II, ki spremlja in sporoča napake in poslabšanja sistema za uravnavanje emisij, razen nadzora katalizatorja, ki povzročajo preseganje mejnih vrednosti emisij OBD, kot so določene v Prilogi VI (B1).


  6.   Od datumov, določenih v točki 1.8.5 Priloge IV, so vozila kategorij in podkategorij L3e, L4e, L5e-A in L7e-A opremljena tudi s sistemom OBD stopnje II, ki spremlja in sporoča napake in poslabšanja sistema za uravnavanje emisij, ki povzročajo preseganje mejnih vrednosti emisij OBD, kot so določene v Prilogi VI (B2).


  7.   Odstavka 5 in 6 se ne uporabljata za motorna kolesa enduro podkategorije L3e-AxE in motorna kolesa trial podkategorije L3e-AxT.


  8.   Za harmonizacijo sistema OBD, ki sporoča napake funkcionalne varnosti ali sistema za uravnavanje emisij, ter za lažje, uspešnejše in učinkovitejše popravilo vozila, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 75 za dopolnitev te uredbe z določitvijo podrobnih tehničnih zahtev za OBD za kategorije in podkategorije vozil, določene v Prilogi II, C1 – Zahteve za konstrukcijo in splošne zahteve za homologacijo vozila, v vrstici, ki se nanaša na št. 11, vključno z zahtevami za delovanje OBD in preskusnimi postopki za vidike iz odstavkov 1 do 7 tega člena, ter določitvijo podrobnih tehničnih zahtev, povezanih s preskusom tipa VIII iz Priloge V.“; |
| --- | --- |

(1)

člen 21 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 21

Splošne zahteve za vgrajene sisteme za diagnostiko

1.   Vozila kategorije L, razen vozil kategorij L1e, L2e in L6e, so opremljena s sistemom OBD, ki je skladen z zahtevami za delovanje in preskusnimi postopki, kot so določeni v delegiranih aktih iz odstavka 8 in od datumov začetka uporabe, kot so določeni v Prilogi IV.

2.   Od datumov, določenih v točki 1.8.1 Priloge IV, so vozila kategorij in podkategorij L3e, L4e, L5e-A in L7e-A opremljena s sistemom OBD stopnje I, ki spremlja napake električnega tokokroga in elektronike sistema za uravnavanje emisij ter sporoča tiste napake, ki povzročajo preseganje mejnih vrednosti emisij, določenih v Prilogi VI (B1).

3.   Od datumov, določenih v točki 1.8.2 Priloge IV, so vozila kategorij in podkategorij L3e, L4e, L5e in L7e opremljena s sistemom OBD stopnje I, ki spremlja napake električnega tokokroga in elektronike sistema za uravnavanje emisij ter sporoči, ko so presežene mejne vrednosti emisij, določene v Prilogi VI (B1). Sistemi OBD stopnje I za navedene kategorije in podkategorije vozil sporočajo tudi sprožitev vsakega načina delovanja, ki znatno zmanjša navor motorja.

4.   Od datumov, določenih v točki 1.8.3 Priloge IV, so vozila kategorij L3e, L4e, L5e in L7e opremljena s sistemom OBD stopnje I, ki spremlja napake električnega tokokroga in elektronike sistema za uravnavanje emisij ter sporoči, ko so presežene mejne vrednosti emisij, določene v Prilogi VI (B2). Sistemi OBD stopnje I za navedene kategorije vozil sporočajo tudi sprožitev vsakega načina delovanja, ki znatno zmanjša navor motorja.

5.   Od datumov, določenih v točki 1.8.4 Priloge IV, so vozila kategorij in podkategorij L3e, L4e, L5e-A in L7e-A opremljena tudi s sistemom OBD stopnje II, ki spremlja in sporoča napake in poslabšanja sistema za uravnavanje emisij, razen nadzora katalizatorja, ki povzročajo preseganje mejnih vrednosti emisij OBD, kot so določene v Prilogi VI (B1).

6.   Od datumov, določenih v točki 1.8.5 Priloge IV, so vozila kategorij in podkategorij L3e, L4e, L5e-A in L7e-A opremljena tudi s sistemom OBD stopnje II, ki spremlja in sporoča napake in poslabšanja sistema za uravnavanje emisij, ki povzročajo preseganje mejnih vrednosti emisij OBD, kot so določene v Prilogi VI (B2).

7.   Odstavka 5 in 6 se ne uporabljata za motorna kolesa enduro podkategorije L3e-AxE in motorna kolesa trial podkategorije L3e-AxT.

8.   Za harmonizacijo sistema OBD, ki sporoča napake funkcionalne varnosti ali sistema za uravnavanje emisij, ter za lažje, uspešnejše in učinkovitejše popravilo vozila, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 75 za dopolnitev te uredbe z določitvijo podrobnih tehničnih zahtev za OBD za kategorije in podkategorije vozil, določene v Prilogi II, C1 – Zahteve za konstrukcijo in splošne zahteve za homologacijo vozila, v vrstici, ki se nanaša na št. 11, vključno z zahtevami za delovanje OBD in preskusnimi postopki za vidike iz odstavkov 1 do 7 tega člena, ter določitvijo podrobnih tehničnih zahtev, povezanih s preskusom tipa VIII iz Priloge V.“;

| (2) | v členu 23(3) se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | matematični postopek ugotavljanja vzdržljivosti:
  Do 31. decembra 2024 je za vsako sestavino emisije zmnožek faktorja poslabšanja, določenega v Prilogi VII (B), in rezultata preskušanja okoljske učinkovitosti na vozilu, ki je po prvem zagonu po zapustitvi proizvodne linije prevozilo več kot 100 km, pod mejnimi vrednostmi preskušanja okoljske učinkovitosti, določenimi v Prilogi VI (A).
  Ne glede na prvi pododstavek je do 31. decembra 2024 za nove tipe vozil od 1. januarja 2020, za obstoječe tipe vozil pa od 1. januarja 2021 za vsako sestavino emisije zmnožek faktorja poslabšanja, določenega v Prilogi VII (B), in rezultata preskušanja okoljske učinkovitosti na vozilu, ki je po prvem zagonu po zapustitvi proizvodne linije prevozilo več kot 2 500 km, če gre za vozilo z najvišjo konstrukcijsko določeno hitrostjo vozila < 130 km/h, oziroma 3 500 km, če gre za vozilo z najvišjo konstrukcijsko določeno hitrostjo vozila ≥ 130 km/h, pod mejnimi vrednostmi emisij iz izpušne cevi, določenimi v Prilogi VI (A).“; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 23(3) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

matematični postopek ugotavljanja vzdržljivosti:

Do 31. decembra 2024 je za vsako sestavino emisije zmnožek faktorja poslabšanja, določenega v Prilogi VII (B), in rezultata preskušanja okoljske učinkovitosti na vozilu, ki je po prvem zagonu po zapustitvi proizvodne linije prevozilo več kot 100 km, pod mejnimi vrednostmi preskušanja okoljske učinkovitosti, določenimi v Prilogi VI (A).

Ne glede na prvi pododstavek je do 31. decembra 2024 za nove tipe vozil od 1. januarja 2020, za obstoječe tipe vozil pa od 1. januarja 2021 za vsako sestavino emisije zmnožek faktorja poslabšanja, določenega v Prilogi VII (B), in rezultata preskušanja okoljske učinkovitosti na vozilu, ki je po prvem zagonu po zapustitvi proizvodne linije prevozilo več kot 2 500 km, če gre za vozilo z najvišjo konstrukcijsko določeno hitrostjo vozila < 130 km/h, oziroma 3 500 km, če gre za vozilo z najvišjo konstrukcijsko določeno hitrostjo vozila ≥ 130 km/h, pod mejnimi vrednostmi emisij iz izpušne cevi, določenimi v Prilogi VI (A).“;

| (3) | v členu 30(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | obrazec rezultatov preskusov;“; |
| --- | --- | --- |

(3)

v členu 30(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

obrazec rezultatov preskusov;“;

| (4) | v členu 44(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Prvi pododstavek se uporablja samo za vozila na ozemlju Unije, ki so ob izdelavi imela veljavno EU-homologacijo, niso pa bila registrirana ali dana v uporabo, preden je navedena EU-homologacija prenehala veljati.“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 44(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Prvi pododstavek se uporablja samo za vozila na ozemlju Unije, ki so ob izdelavi imela veljavno EU-homologacijo, niso pa bila registrirana ali dana v uporabo, preden je navedena EU-homologacija prenehala veljati.“;

| (5) | člen 75(2) se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 18(3), člena 20(2), člena 21(8), člena 22(5) in (6), člena 23(6) in (12), člena 24(3), člena 25(8), člena 32(6), člena 33(6), člena 50(4), člena 54(3), člena 57(12), člena 65 in člena 74 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 22. marca 2013. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za obdobja petih let, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. Komisija pripravi poročilo v zvezi s prenosom pooblastila najpozneje do 22. junija 2022 in devet mesecev pred iztekom vsakega naslednjega petletnega obdobja.“; |
| --- | --- |

(5)

člen 75(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 18(3), člena 20(2), člena 21(8), člena 22(5) in (6), člena 23(6) in (12), člena 24(3), člena 25(8), člena 32(6), člena 33(6), člena 50(4), člena 54(3), člena 57(12), člena 65 in člena 74 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 22. marca 2013. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za obdobja petih let, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. Komisija pripravi poročilo v zvezi s prenosom pooblastila najpozneje do 22. junija 2022 in devet mesecev pred iztekom vsakega naslednjega petletnega obdobja.“;

| (6) | priloge II, IV, V in VI se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

priloge II, IV, V in VI se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 16. januarja 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 367, 10.10.2018, str. 32.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 29. novembra 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 17. decembra 2018.

2

(3)  Uredba (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (UL L 60, 2.3.2013, str. 52).

3

---

PRILOGA

Priloge II, IV, V in VI k Uredbi (EU) št. 168/2013 se spremenijo:

| (1) | v vrstici, ki se nanaša na št. 11, oddelka C1 Priloge II se črta znak „X“ pri podkategorijah L6e-A in L6e-B; |
| --- | --- |

(1)

v vrstici, ki se nanaša na št. 11, oddelka C1 Priloge II se črta znak „X“ pri podkategorijah L6e-A in L6e-B;

| (2) | v Prilogi IV se tabela spremeni:






  (a) | točke 1.1.2.1, 1.1.2.2 in 1.1.2.3 se nadomestijo z naslednjim:










  „1.1.2.1 | Euro 4: Priloga VI (A1) | L1e, L2e, L6e | 1.1.2017 | 1.1.2018 | 31.12.2020; za L2e-U in L6e-B: 31.12.2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2.2 | Euro 4: Priloga VI (A1) | L3e, L4e, L5e, L7e | 1.1.2016 | 1.1.2017 | 31.12.2020; za L3e-AxE in L3e-AxT: 31.12.2024 |
| 1.1.2.3 | Euro 5: Priloga VI (A2) | L1e-L7e | 1.1.2020;
  za L2e-U, L3e-AxE, L3e-AxT in L6e-B: 1.1.2024 | 1.1.2021;
  za L2e-U, L3e-AxE, L3e-AxT in L6e-B: 1.1.2025“ | |

(2)

v Prilogi IV se tabela spremeni:

(a)

točke 1.1.2.1, 1.1.2.2 in 1.1.2.3 se nadomestijo z naslednjim:

„1.1.2.1

Euro 4: Priloga VI (A1)

L1e, L2e, L6e

1.1.2017

1.1.2018

31.12.2020; za L2e-U in L6e-B: 31.12.2024

1.1.2.2

Euro 4: Priloga VI (A1)

L3e, L4e, L5e, L7e

1.1.2016

1.1.2017

31.12.2020; za L3e-AxE in L3e-AxT: 31.12.2024

1.1.2.3

Euro 5: Priloga VI (A2)

L1e-L7e

1.1.2020;

za L2e-U, L3e-AxE, L3e-AxT in L6e-B: 1.1.2024

1.1.2021;

za L2e-U, L3e-AxE, L3e-AxT in L6e-B: 1.1.2025“

| (b) | točke 1.8.1, 1.8.2 in 1.8.3 se nadomestijo z naslednjim:










  „1.8.1 | Zahteve za delovanje OBD stopnje I | L3e, L4e, L5e-A, L7e-A | 1.1.2016 | 1.1.2017 | 31.12.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Postopek preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje I (preskus tipa VIII) |
| Mejne vrednosti postopka preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje I, Priloga VI (B1) |
| 1.8.2 | Zahteve za delovanje OBD stopnje I, vključno z vsemi načini delovanja, ki znatno zmanjšajo navor motorja | L3e, L4e, L5e, L7e | 1.1.2020 | 1.1.2021 | 31.12.2024 |
| Postopek preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje I (preskus tipa VIII) |
| Mejne vrednosti postopka preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje I, Priloga VI (B1) |
| 1.8.3 | Zahteve za delovanje OBD stopnje I, vključno z vsemi načini delovanja, ki znatno zmanjšajo navor motorja | L3e, L4e, L5e, L7e | 1.1.2024 | 1.1.2025“ | |
| Postopek preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje I (preskus tipa VIII) |
| Mejne vrednosti postopka preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje I, Priloga VI (B2) |

(b)

točke 1.8.1, 1.8.2 in 1.8.3 se nadomestijo z naslednjim:

„1.8.1

Zahteve za delovanje OBD stopnje I

L3e, L4e, L5e-A, L7e-A

1.1.2016

1.1.2017

31.12.2020

Postopek preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje I (preskus tipa VIII)

Mejne vrednosti postopka preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje I, Priloga VI (B1)

1.8.2

Zahteve za delovanje OBD stopnje I, vključno z vsemi načini delovanja, ki znatno zmanjšajo navor motorja

L3e, L4e, L5e, L7e

1.1.2020

1.1.2021

31.12.2024

Postopek preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje I (preskus tipa VIII)

Mejne vrednosti postopka preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje I, Priloga VI (B1)

1.8.3

Zahteve za delovanje OBD stopnje I, vključno z vsemi načini delovanja, ki znatno zmanjšajo navor motorja

L3e, L4e, L5e, L7e

1.1.2024

1.1.2025“

Postopek preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje I (preskus tipa VIII)

Mejne vrednosti postopka preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje I, Priloga VI (B2)

| (c) | vstavijo se naslednje točke:










  „1.8.4 | Zahteve za delovanje OBD stopnje II, razen nadzora katalizatorja | L3e (razen L3e-AxE in L3e-AxT), L4e, L5e-A, L7e-A | 1.1.2020 | 1.1.2021 | 31.12.2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Postopki preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje II (preskus tipa VIII) |
| Mejne vrednosti postopka preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje II, Priloga VI (B1) |
| 1.8.5 | Zahteve za delovanje OBD stopnje II | L3e (razen L3e-AxE in L3e-AxT), L4e, L5e-A, L7e-A | 1.1.2024 | 1.1.2025“ | |
| Postopki preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje II (preskus tipa VIII) |
| Mejne vrednosti postopka preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje II, Priloga VI (B2) |

(c)

vstavijo se naslednje točke:

„1.8.4

Zahteve za delovanje OBD stopnje II, razen nadzora katalizatorja

L3e (razen L3e-AxE in L3e-AxT), L4e, L5e-A, L7e-A

1.1.2020

1.1.2021

31.12.2024

Postopki preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje II (preskus tipa VIII)

Mejne vrednosti postopka preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje II, Priloga VI (B1)

1.8.5

Zahteve za delovanje OBD stopnje II

L3e (razen L3e-AxE in L3e-AxT), L4e, L5e-A, L7e-A

1.1.2024

1.1.2025“

Postopki preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje II (preskus tipa VIII)

Mejne vrednosti postopka preskušanja okoljske učinkovitosti OBD stopnje II, Priloga VI (B2)

| (d) | točki 1.9.1 in 1.9.2 se nadomestita z naslednjim:










  „1.9.1 | Preskusni postopek za raven hrupa in mejne vrednosti, Priloga VI (D) | L1e, L2e, L6e | 1.1.2017 | 1.1.2018 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.9.2 | Preskusni postopek za raven hrupa in mejne vrednosti (3), Priloga VI (D) | L3e, L4e, L5e, L7e | 1.1.2016 | 1.1.2017“ | |

(d)

točki 1.9.1 in 1.9.2 se nadomestita z naslednjim:

„1.9.1

Preskusni postopek za raven hrupa in mejne vrednosti, Priloga VI (D)

L1e, L2e, L6e

1.1.2017

1.1.2018

1.9.2

Preskusni postopek za raven hrupa in mejne vrednosti (3), Priloga VI (D)

L3e, L4e, L5e, L7e

1.1.2016

1.1.2017“

| (e) | točka 1.9.4 se nadomesti z naslednjim:










  „1.9.4 | Pravilniki UNECE št. 9, 41, 63, 92 in ustrezne nove mejne vrednosti, ki jih predlaga Komisija | L1e-L7e“ | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(e)

točka 1.9.4 se nadomesti z naslednjim:

„1.9.4

Pravilniki UNECE št. 9, 41, 63, 92 in ustrezne nove mejne vrednosti, ki jih predlaga Komisija

L1e-L7e“

| (3) | v oddelku B Priloge V se vsebina celice v drugi vrstici prvega stolpca nadomesti z naslednjim:

  „Preskus tipa I (19) Masa trdnih delcev (samo Euro 5)“; |
| --- | --- |

(3)

v oddelku B Priloge V se vsebina celice v drugi vrstici prvega stolpca nadomesti z naslednjim:

„Preskus tipa I (19) Masa trdnih delcev (samo Euro 5)“;

| (4) | Priloga VI se spremeni:






  (a) | v oddelku B1 se črta prva vrstica, ki se nanaša na kategorijo vozila „L6e-A“; |
| --- | --- | --- |

(4)

Priloga VI se spremeni:

(a)

v oddelku B1 se črta prva vrstica, ki se nanaša na kategorijo vozila „L6e-A“;

| (b) | v oddelku B2 se v prvi vrstici:






  (i) | besedilo: „L3e-L7e (6)“ nadomesti z besedilom:

  „L3e, L4e, L5e, L7e“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v oddelku B2 se v prvi vrstici:

(i)

besedilo: „L3e-L7e (6)“ nadomesti z besedilom:

„L3e, L4e, L5e, L7e“;

| (ii) | besedilo: „Vsa vozila kategorije L razen kategorij L1e in L2e“ nadomesti z besedilom:

  „Vsa vozila kategorije L, razen kategorij L1e, L2e in L6e“. |
| --- | --- |

(ii)

besedilo: „Vsa vozila kategorije L razen kategorij L1e in L2e“ nadomesti z besedilom:

„Vsa vozila kategorije L, razen kategorij L1e, L2e in L6e“.

---

DIREKTIVE

| 31.1.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 30/112 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 30/112

---

DIREKTIVA (EU) 2019/130 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. januarja 2019

o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (b) člena 153(2) v povezavi s točko (a) člena 153(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je varovanje delavcev pred tveganji, ki ogrožajo njihovo zdravje in varnost zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem na delovnem mestu. V navedeni direktivi je določena usklajena raven varstva pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim in mutagenim snovem, saj vzpostavlja okvir splošnih načel, ki državam članicam omogočajo dosledno uporabo minimalnih zahtev. Zavezujoče mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost, določene na podlagi razpoložljivih informacij, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, gospodarsko izvedljivostjo, temeljito oceno socialno-ekonomskega učinka ter razpoložljivostjo protokolov in metod za merjenje izpostavljenosti na delovnem mestu, so pomemben element splošne ureditve za varovanje delavcev, ki je določena v navedeni direktivi. V tem kontekstu je bistveno, da se v primerih negotovosti upošteva previdnostno načelo. Cilj minimalnih zahtev iz navedene direktive je varovanje delavcev na ravni Unije. Države članice lahko določijo strožje zavezujoče mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost ali druge zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je varovanje delavcev pred tveganji, ki ogrožajo njihovo zdravje in varnost zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem na delovnem mestu. V navedeni direktivi je določena usklajena raven varstva pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim in mutagenim snovem, saj vzpostavlja okvir splošnih načel, ki državam članicam omogočajo dosledno uporabo minimalnih zahtev. Zavezujoče mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost, določene na podlagi razpoložljivih informacij, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, gospodarsko izvedljivostjo, temeljito oceno socialno-ekonomskega učinka ter razpoložljivostjo protokolov in metod za merjenje izpostavljenosti na delovnem mestu, so pomemben element splošne ureditve za varovanje delavcev, ki je določena v navedeni direktivi. V tem kontekstu je bistveno, da se v primerih negotovosti upošteva previdnostno načelo. Cilj minimalnih zahtev iz navedene direktive je varovanje delavcev na ravni Unije. Države članice lahko določijo strožje zavezujoče mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost ali druge zaščitne ukrepe.

| (2) | Mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost so del ukrepov za obvladovanje tveganj iz Direktive 2004/37/ES. Upoštevanje teh mejnih vrednosti ne vpliva na druge obveznosti, ki jih imajo delodajalci v skladu z navedeno direktivo, zlasti tiste glede zmanjšanja uporabe rakotvornih in mutagenih snovi na delovnem mestu, preprečevanja ali zmanjševanja izpostavljenosti delavcev rakotvornim in mutagenim snovem ter ukrepov, ki bi jih bilo treba izvajati v ta namen. Ti ukrepi bi morali vključevati, kolikor je to mogoče s tehničnega vidika, zamenjavo rakotvorne ali mutagene snovi s snovjo, zmesjo ali postopkom, ki ni nevaren ali je manj nevaren za zdravje delavcev, uporabo zaprtega sistema ali drugih ukrepov za zmanjšanje izpostavljenosti delavcev na najmanjšo možno raven, s čimer bi se spodbujale inovacije. |
| --- | --- |

(2)

Mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost so del ukrepov za obvladovanje tveganj iz Direktive 2004/37/ES. Upoštevanje teh mejnih vrednosti ne vpliva na druge obveznosti, ki jih imajo delodajalci v skladu z navedeno direktivo, zlasti tiste glede zmanjšanja uporabe rakotvornih in mutagenih snovi na delovnem mestu, preprečevanja ali zmanjševanja izpostavljenosti delavcev rakotvornim in mutagenim snovem ter ukrepov, ki bi jih bilo treba izvajati v ta namen. Ti ukrepi bi morali vključevati, kolikor je to mogoče s tehničnega vidika, zamenjavo rakotvorne ali mutagene snovi s snovjo, zmesjo ali postopkom, ki ni nevaren ali je manj nevaren za zdravje delavcev, uporabo zaprtega sistema ali drugih ukrepov za zmanjšanje izpostavljenosti delavcev na najmanjšo možno raven, s čimer bi se spodbujale inovacije.

| (3) | Za večino rakotvornih in mutagenih snovi ni mogoče znanstveno določiti ravni, pod katerimi izpostavljenost ne bi imela škodljivih učinkov. Čeprav določitev mejnih vrednosti rakotvornih ali mutagenih snovi na delovnem mestu v skladu s to direktivo ne odpravlja tveganj za zdravje in varnost delavcev, ki so posledica izpostavljenosti pri delu (preostalo tveganje), kljub vsemu prispeva k bistvenemu zmanjšanju tveganj, ki so posledica take izpostavljenosti, v okviru postopnega in ciljno usmerjenega pristopa v skladu z Direktivo 2004/37/ES. Za druge rakotvorne in mutagene snovi je z znanstvenega vidika mogoče določiti ravni, pod katerimi naj izpostavljenost ne bi imela škodljivih učinkov. |
| --- | --- |

(3)

Za večino rakotvornih in mutagenih snovi ni mogoče znanstveno določiti ravni, pod katerimi izpostavljenost ne bi imela škodljivih učinkov. Čeprav določitev mejnih vrednosti rakotvornih ali mutagenih snovi na delovnem mestu v skladu s to direktivo ne odpravlja tveganj za zdravje in varnost delavcev, ki so posledica izpostavljenosti pri delu (preostalo tveganje), kljub vsemu prispeva k bistvenemu zmanjšanju tveganj, ki so posledica take izpostavljenosti, v okviru postopnega in ciljno usmerjenega pristopa v skladu z Direktivo 2004/37/ES. Za druge rakotvorne in mutagene snovi je z znanstvenega vidika mogoče določiti ravni, pod katerimi naj izpostavljenost ne bi imela škodljivih učinkov.

| (4) | Največje ravni izpostavljenosti delavcev nekaterim rakotvornim ali mutagenim snovem so določene z mejnimi vrednostmi, ki v skladu z Direktivo 2004/37/ES ne smejo biti presežene. Te mejne vrednosti bi bilo treba pregledati in določiti mejne vrednosti še za druge rakotvorne in mutagene snovi. |
| --- | --- |

(4)

Največje ravni izpostavljenosti delavcev nekaterim rakotvornim ali mutagenim snovem so določene z mejnimi vrednostmi, ki v skladu z Direktivo 2004/37/ES ne smejo biti presežene. Te mejne vrednosti bi bilo treba pregledati in določiti mejne vrednosti še za druge rakotvorne in mutagene snovi.

| (5) | Mejne vrednosti iz te direktive bi bilo treba pregledati, kadar je to potrebno, glede na razpoložljive informacije, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki ter na dejstvih temelječimi najboljšimi praksami, metodami in protokoli za merjenje ravni izpostavljenosti na delovnem mestu. Te informacije bi morale po možnosti vključevati podatke o preostalih tveganjih za zdravje delavcev in mnenja Znanstvenega odbora za mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost kemičnim snovem (v nadaljnjem besedilu: odbor SCOEL) in Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (v nadaljnjem besedilu: odbor ACSH). Informacije v zvezi s preostalim tveganjem, ki so javno dostopne na ravni Unije, so dragocena podlaga za nadaljnje delo, vključno s prihodnjimi spremembami mejnih vrednosti iz te direktive, da se omejijo tveganja zaradi poklicne izpostavljenosti rakotvornim in mutagenim snovem. |
| --- | --- |

(5)

Mejne vrednosti iz te direktive bi bilo treba pregledati, kadar je to potrebno, glede na razpoložljive informacije, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki ter na dejstvih temelječimi najboljšimi praksami, metodami in protokoli za merjenje ravni izpostavljenosti na delovnem mestu. Te informacije bi morale po možnosti vključevati podatke o preostalih tveganjih za zdravje delavcev in mnenja Znanstvenega odbora za mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost kemičnim snovem (v nadaljnjem besedilu: odbor SCOEL) in Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (v nadaljnjem besedilu: odbor ACSH). Informacije v zvezi s preostalim tveganjem, ki so javno dostopne na ravni Unije, so dragocena podlaga za nadaljnje delo, vključno s prihodnjimi spremembami mejnih vrednosti iz te direktive, da se omejijo tveganja zaradi poklicne izpostavljenosti rakotvornim in mutagenim snovem.

| (6) | Komisija bi morala ob upoštevanju najnovejših znanstvenih spoznanj najpozneje do konca prvega četrtletja leta 2019 oceniti možnost spremembe področja uporabe Direktive 2004/37/ES, da bi to vključevalo tudi reprotoksične snovi. Če je ustrezno, bi morala Komisija na tej podlagi in po posvetovanju z delodajalci in delavci pripraviti zakonodajni predlog. |
| --- | --- |

(6)

Komisija bi morala ob upoštevanju najnovejših znanstvenih spoznanj najpozneje do konca prvega četrtletja leta 2019 oceniti možnost spremembe področja uporabe Direktive 2004/37/ES, da bi to vključevalo tudi reprotoksične snovi. Če je ustrezno, bi morala Komisija na tej podlagi in po posvetovanju z delodajalci in delavci pripraviti zakonodajni predlog.

| (7) | Za nekatere rakotvorne snovi brez praga ni mogoče izpeljati mejne vrednosti za izpostavljenost glede na njihovo škodljivost zdravju, je pa mogoče za te rakotvorne snovi določiti mejno vrednost na podlagi razpoložljivih informacij, tudi znanstvenih in tehničnih podatkov. |
| --- | --- |

(7)

Za nekatere rakotvorne snovi brez praga ni mogoče izpeljati mejne vrednosti za izpostavljenost glede na njihovo škodljivost zdravju, je pa mogoče za te rakotvorne snovi določiti mejno vrednost na podlagi razpoložljivih informacij, tudi znanstvenih in tehničnih podatkov.

| (8) | Za zagotovitev najvišje možne ravni varovanja je treba pri nekaterih rakotvornih in mutagenih snoveh upoštevati tudi druge načine absorpcije, vključno z možnostjo vnosa prek kože. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev najvišje možne ravni varovanja je treba pri nekaterih rakotvornih in mutagenih snoveh upoštevati tudi druge načine absorpcije, vključno z možnostjo vnosa prek kože.

| (9) | Odbor SCOEL pomaga Komisiji zlasti pri ocenjevanju najnovejših razpoložljivih znanstvenih podatkov ter pri predlaganju mejnih vrednosti, ki veljajo za poklicno izpostavljenost v zvezi z varovanjem delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim snovem in ki se določijo na ravni Unije na podlagi Direktive Sveta 98/24/ES (4) in Direktive 2004/37/ES. Odbor ACSH je tristranski organ, ki Komisiji pomaga pri pripravi, izvajanju in ocenjevanju dejavnosti na področju zdravja in varnosti pri delu. Zlasti sprejema tristranska mnenja o pobudah za določitev mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost na ravni Unije na podlagi razpoložljivih informacij, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki ter podatki o socialnih vidikih in gospodarski izvedljivosti teh pobud. Upoštevani so bili tudi drugi viri znanstvenih informacij, ki so dovolj zanesljivi in dostopni javnosti, zlasti Mednarodna agencija za raziskave raka, Svetovna zdravstvena organizacija in nacionalne agencije. |
| --- | --- |

(9)

Odbor SCOEL pomaga Komisiji zlasti pri ocenjevanju najnovejših razpoložljivih znanstvenih podatkov ter pri predlaganju mejnih vrednosti, ki veljajo za poklicno izpostavljenost v zvezi z varovanjem delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim snovem in ki se določijo na ravni Unije na podlagi Direktive Sveta 98/24/ES (4) in Direktive 2004/37/ES. Odbor ACSH je tristranski organ, ki Komisiji pomaga pri pripravi, izvajanju in ocenjevanju dejavnosti na področju zdravja in varnosti pri delu. Zlasti sprejema tristranska mnenja o pobudah za določitev mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost na ravni Unije na podlagi razpoložljivih informacij, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki ter podatki o socialnih vidikih in gospodarski izvedljivosti teh pobud. Upoštevani so bili tudi drugi viri znanstvenih informacij, ki so dovolj zanesljivi in dostopni javnosti, zlasti Mednarodna agencija za raziskave raka, Svetovna zdravstvena organizacija in nacionalne agencije.

| (10) | Delo odbora SCOEL in preglednost tega dela sta bistvenega pomena za odgovoren proces oblikovanja politike. Če bo delo odbora SCOEL reorganizirano, bi bilo treba zagotoviti namenska sredstva, pri čemer se ne smejo izgubiti posebno strokovno znanje in izkušnje na področju epidemiologije, toksikologije, medicine dela in higiene dela. |
| --- | --- |

(10)

Delo odbora SCOEL in preglednost tega dela sta bistvenega pomena za odgovoren proces oblikovanja politike. Če bo delo odbora SCOEL reorganizirano, bi bilo treba zagotoviti namenska sredstva, pri čemer se ne smejo izgubiti posebno strokovno znanje in izkušnje na področju epidemiologije, toksikologije, medicine dela in higiene dela.

| (11) | Spremembe prilog I in III k Direktivi 2004/37/ES iz te direktive pomenijo dodaten napredek v dolgoročnem procesu posodabljanja Direktive 2004/37/ES. Kot nadaljnji korak v tem procesu je Komisija predložila predlog za določitev mejnih vrednosti in opomb glede vnosa prek kože za pet dodatnih rakotvornih snovi. Poleg tega je v sporočilu z dne 10. januarja 2017 z naslovom „Varnejše in bolj zdravo delo za vse – Posodobitev zakonodaje in politike EU za varnost in zdravje pri delu“ navedla, da bi bilo treba Direktivo 2004/37/ES dodatno spremeniti. Komisija bi si morala stalno prizadevati za posodobitev prilog I in III k Direktivi 2004/37/ES, v skladu s členom 16 navedene direktive in ustaljeno prakso, ter ju spremeniti, kadar je to potrebno glede na razpoložljive informacije, vključno s postopno pridobljenimi znanstvenimi in tehničnimi podatki, kot so podatki o preostalem tveganju. To delo bi moralo po potrebi omogočiti pripravo predlogov za prihodnje spremembe mejnih vrednosti, določenih v Direktivi 2004/37/ES in tej direktivi, pa tudi predlogov za dodatne snovi, zmesi in postopke v Prilogi I ter dodatne mejne vrednosti v Prilogi III. |
| --- | --- |

(11)

Spremembe prilog I in III k Direktivi 2004/37/ES iz te direktive pomenijo dodaten napredek v dolgoročnem procesu posodabljanja Direktive 2004/37/ES. Kot nadaljnji korak v tem procesu je Komisija predložila predlog za določitev mejnih vrednosti in opomb glede vnosa prek kože za pet dodatnih rakotvornih snovi. Poleg tega je v sporočilu z dne 10. januarja 2017 z naslovom „Varnejše in bolj zdravo delo za vse – Posodobitev zakonodaje in politike EU za varnost in zdravje pri delu“ navedla, da bi bilo treba Direktivo 2004/37/ES dodatno spremeniti. Komisija bi si morala stalno prizadevati za posodobitev prilog I in III k Direktivi 2004/37/ES, v skladu s členom 16 navedene direktive in ustaljeno prakso, ter ju spremeniti, kadar je to potrebno glede na razpoložljive informacije, vključno s postopno pridobljenimi znanstvenimi in tehničnimi podatki, kot so podatki o preostalem tveganju. To delo bi moralo po potrebi omogočiti pripravo predlogov za prihodnje spremembe mejnih vrednosti, določenih v Direktivi 2004/37/ES in tej direktivi, pa tudi predlogov za dodatne snovi, zmesi in postopke v Prilogi I ter dodatne mejne vrednosti v Prilogi III.

| (12) | Pomembno je, da se zaščitijo delavci, izpostavljeni rakotvornim ali mutagenim snovem, ki so posledica priprave, dajanja ali odstranjevanja nevarnih zdravil, vključno s citostatičnimi ali citotoksičnimi zdravili, in dela, ki vključuje izpostavljenost rakotvornim ali mutagenim snovem pri čiščenju, prevozu in pranju nevarnih zdravil ali materialov, kontaminiranih z nevarnimi zdravili, ter odstranjevanju odpadkov navedenih zdravil ali materialov, ter pri osebni negi bolnikov, ki se zdravijo z nevarnimi zdravili. Kot prvi ukrep je Komisija v namenskem priročniku za preventivo in dobro prakso izdala smernice za zmanjšanje tveganj za zdravje in varnost pri delu v zdravstvenem sektorju, tudi glede tveganja, povezanega z izpostavljenostjo citostatičnim ali citotoksičnim zdravilom. Te smernice ne posegajo v morebitne nadaljnje zakonodajne predloge ali druge pobude. |
| --- | --- |

(12)

Pomembno je, da se zaščitijo delavci, izpostavljeni rakotvornim ali mutagenim snovem, ki so posledica priprave, dajanja ali odstranjevanja nevarnih zdravil, vključno s citostatičnimi ali citotoksičnimi zdravili, in dela, ki vključuje izpostavljenost rakotvornim ali mutagenim snovem pri čiščenju, prevozu in pranju nevarnih zdravil ali materialov, kontaminiranih z nevarnimi zdravili, ter odstranjevanju odpadkov navedenih zdravil ali materialov, ter pri osebni negi bolnikov, ki se zdravijo z nevarnimi zdravili. Kot prvi ukrep je Komisija v namenskem priročniku za preventivo in dobro prakso izdala smernice za zmanjšanje tveganj za zdravje in varnost pri delu v zdravstvenem sektorju, tudi glede tveganja, povezanega z izpostavljenostjo citostatičnim ali citotoksičnim zdravilom. Te smernice ne posegajo v morebitne nadaljnje zakonodajne predloge ali druge pobude.

| (13) | V skladu s priporočili odborov SCOEL in ACSH se, kadar je to mogoče, določijo mejne vrednosti za izpostavljenost z vdihavanjem, in sicer glede na referenčno obdobje, ki je osemurno časovno tehtano povprečje (mejne vrednosti za dolgotrajno izpostavljenost), za nekatere rakotvorne ali mutagene snovi pa glede na krajše referenčno obdobje, praviloma na petnajstminutno časovno tehtano povprečje (mejne vrednosti za kratkotrajno izpostavljenost), da bi, kolikor je mogoče, omejili vplive kratkotrajne izpostavljenosti. Opombe glede vnosa prek kože so prav tako določene v skladu s priporočili odborov SCOEL in ACSH. Upoštevati bi bilo treba tudi dodatne vire znanstvenih informacij, ki so dovolj zanesljivi in dostopni javnosti. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s priporočili odborov SCOEL in ACSH se, kadar je to mogoče, določijo mejne vrednosti za izpostavljenost z vdihavanjem, in sicer glede na referenčno obdobje, ki je osemurno časovno tehtano povprečje (mejne vrednosti za dolgotrajno izpostavljenost), za nekatere rakotvorne ali mutagene snovi pa glede na krajše referenčno obdobje, praviloma na petnajstminutno časovno tehtano povprečje (mejne vrednosti za kratkotrajno izpostavljenost), da bi, kolikor je mogoče, omejili vplive kratkotrajne izpostavljenosti. Opombe glede vnosa prek kože so prav tako določene v skladu s priporočili odborov SCOEL in ACSH. Upoštevati bi bilo treba tudi dodatne vire znanstvenih informacij, ki so dovolj zanesljivi in dostopni javnosti.

| (14) | Načelo preventive na delovnem mestu bi bilo treba spodbujati tudi v zvezi z vplivi rakotvornih in mutagenih snovi na prihodnje generacije, kot so škodljivi učinki na reproduktivno zmogljivost moških in žensk ter na razvoj zarodka. Zato bi si morale države članice izmenjati najboljše prakse na tem področju. |
| --- | --- |

(14)

Načelo preventive na delovnem mestu bi bilo treba spodbujati tudi v zvezi z vplivi rakotvornih in mutagenih snovi na prihodnje generacije, kot so škodljivi učinki na reproduktivno zmogljivost moških in žensk ter na razvoj zarodka. Zato bi si morale države članice izmenjati najboljše prakse na tem področju.

| (15) | Obstaja dovolj dokazov o rakotvornosti mineralnih olj, ki so se pred tem uporabljala v motorjih z notranjim zgorevanjem za podmazovanje in hlajenje gibljivih delov motorja. Ta odpadna mineralna motorna olja nastajajo pri samem postopku in zanje zato ne velja razvrstitev v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Odbor SCOEL je za ta olja ugotovil možnost znatnega vnosa prek kože in ugotovil, da poklicna izpostavljenost obstaja zaradi prehajanja skozi kožo, ter močno priporočil določitev opombe glede vnosa prek kože. Odbor ACSH se je strinjal, da bi se rakotvornim snovem, zmesem in postopkom iz Priloge I k Direktivi 2004/37/ES morala dodati odpadna motorna olja, in priznal možnost znatnega vnosa prek kože. Za omejitev izpostavljenosti kože je mogoče uporabiti različne najboljše prakse, vključno z uporabo osebne varovalne opreme, kot so rokavice, ter odstranitvijo in čiščenjem kontaminiranih oblačil. Dosledno upoštevanje teh in drugih novih najboljših praks bi lahko pripomoglo k zmanjšanju te izpostavljenosti. Zato je primerno v Prilogo I k Direktivi 2004/37/ES vključiti delo, ki vključuje izpostavljenost mineralnim oljem, ki so se pred tem uporabljala v motorjih z notranjim zgorevanjem za podmazovanje in hlajenje gibljivih delov motorja, ter v Prilogi III k Direktivi 2004/37/ES določiti opombo glede vnosa prek kože, ki opozarja na možnost znatne absorpcije prek kože. |
| --- | --- |

(15)

Obstaja dovolj dokazov o rakotvornosti mineralnih olj, ki so se pred tem uporabljala v motorjih z notranjim zgorevanjem za podmazovanje in hlajenje gibljivih delov motorja. Ta odpadna mineralna motorna olja nastajajo pri samem postopku in zanje zato ne velja razvrstitev v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Odbor SCOEL je za ta olja ugotovil možnost znatnega vnosa prek kože in ugotovil, da poklicna izpostavljenost obstaja zaradi prehajanja skozi kožo, ter močno priporočil določitev opombe glede vnosa prek kože. Odbor ACSH se je strinjal, da bi se rakotvornim snovem, zmesem in postopkom iz Priloge I k Direktivi 2004/37/ES morala dodati odpadna motorna olja, in priznal možnost znatnega vnosa prek kože. Za omejitev izpostavljenosti kože je mogoče uporabiti različne najboljše prakse, vključno z uporabo osebne varovalne opreme, kot so rokavice, ter odstranitvijo in čiščenjem kontaminiranih oblačil. Dosledno upoštevanje teh in drugih novih najboljših praks bi lahko pripomoglo k zmanjšanju te izpostavljenosti. Zato je primerno v Prilogo I k Direktivi 2004/37/ES vključiti delo, ki vključuje izpostavljenost mineralnim oljem, ki so se pred tem uporabljala v motorjih z notranjim zgorevanjem za podmazovanje in hlajenje gibljivih delov motorja, ter v Prilogi III k Direktivi 2004/37/ES določiti opombo glede vnosa prek kože, ki opozarja na možnost znatne absorpcije prek kože.

| (16) | O rakotvornosti izpušnih plinov iz dizelskih motorjev, ki nastanejo z zgorevanjem dizelskega goriva v motorjih na kompresijski vžig, obstaja dovolj dokazov. Izpušni plini iz dizelskih motorjev nastajajo pri samem postopku, zato zanje ne velja razvrstitev v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008. Odbor ACSH je soglašal, da bi se običajni izpušni plini iz dizelskih motorjev morali dodati k rakotvornim snovem, zmesem in postopkom iz Priloge I k Direktivi 2004/37/ES, in zahteval nadaljnje preiskave znanstvenih in tehničnih vidikov novih tipov motorjev. Mednarodna agencija za raziskave raka je izpušne pline iz dizelskih motorjev uvrstila med snovi, rakotvorne za ljudi (kategorija 1), in pojasnila, da je količina drobnih delcev in kemikalij pri novih tipih dizelskih motorjev sicer manjša, vendar pa še ni jasno, na kakšen način bodo te kvantitativne in kvalitativne spremembe drugače vplivale na zdravje. Ta agencija tudi navaja, da je uporaba elementarnega ogljika (ki predstavlja pomemben delež teh emisij) kot biološkega označevalca izpostavljenosti povsem običajna. Glede na navedeno in na število izpostavljenih delavcev je primerno, da se delo, ki vključuje izpostavljenost izpušnim plinom iz dizelskih motorjev, vključi v Prilogo I k Direktivi 2004/37/ES, v Prilogi III k navedeni direktivi pa se določi mejna vrednost za izpušne pline iz dizelskih motorjev, izračunana glede na elementarni ogljik. Vnosi v prilogah I in III k Direktivi 2004/37/ES bi morali vključevati izpušne pline iz vseh tipov dizelskih motorjev. |
| --- | --- |

(16)

O rakotvornosti izpušnih plinov iz dizelskih motorjev, ki nastanejo z zgorevanjem dizelskega goriva v motorjih na kompresijski vžig, obstaja dovolj dokazov. Izpušni plini iz dizelskih motorjev nastajajo pri samem postopku, zato zanje ne velja razvrstitev v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008. Odbor ACSH je soglašal, da bi se običajni izpušni plini iz dizelskih motorjev morali dodati k rakotvornim snovem, zmesem in postopkom iz Priloge I k Direktivi 2004/37/ES, in zahteval nadaljnje preiskave znanstvenih in tehničnih vidikov novih tipov motorjev. Mednarodna agencija za raziskave raka je izpušne pline iz dizelskih motorjev uvrstila med snovi, rakotvorne za ljudi (kategorija 1), in pojasnila, da je količina drobnih delcev in kemikalij pri novih tipih dizelskih motorjev sicer manjša, vendar pa še ni jasno, na kakšen način bodo te kvantitativne in kvalitativne spremembe drugače vplivale na zdravje. Ta agencija tudi navaja, da je uporaba elementarnega ogljika (ki predstavlja pomemben delež teh emisij) kot biološkega označevalca izpostavljenosti povsem običajna. Glede na navedeno in na število izpostavljenih delavcev je primerno, da se delo, ki vključuje izpostavljenost izpušnim plinom iz dizelskih motorjev, vključi v Prilogo I k Direktivi 2004/37/ES, v Prilogi III k navedeni direktivi pa se določi mejna vrednost za izpušne pline iz dizelskih motorjev, izračunana glede na elementarni ogljik. Vnosi v prilogah I in III k Direktivi 2004/37/ES bi morali vključevati izpušne pline iz vseh tipov dizelskih motorjev.

| (17) | Kar zadeva izpušne pline iz dizelskih motorjev, je mejno vrednost v višini 0,05 mg/m3, merjeno kot elementarni ogljik, v nekaterih sektorjih kratkoročno morda težko doseči. Zato bi bilo treba pred začetkom uporabe mejne vrednosti poleg obdobja za prenos določiti še dvoletno prehodno obdobje. Za sektorja podzemnega rudarstva in gradnje predorov pa bi bilo treba pred začetkom uporabe mejne vrednosti poleg obdobja za prenos določiti še petletno prehodno obdobje. |
| --- | --- |

(17)

Kar zadeva izpušne pline iz dizelskih motorjev, je mejno vrednost v višini 0,05 mg/m3, merjeno kot elementarni ogljik, v nekaterih sektorjih kratkoročno morda težko doseči. Zato bi bilo treba pred začetkom uporabe mejne vrednosti poleg obdobja za prenos določiti še dvoletno prehodno obdobje. Za sektorja podzemnega rudarstva in gradnje predorov pa bi bilo treba pred začetkom uporabe mejne vrednosti poleg obdobja za prenos določiti še petletno prehodno obdobje.

| (18) | Nekatere zmesi policikličnih aromatskih ogljikovodikov (PAO), zlasti tiste, ki vsebujejo benzo[a]piren, izpolnjujejo merila za razvrstitev kot rakotvorne snovi (kategorija 1A ali 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 in so zato rakotvorne snovi, kot so opredeljene v Direktivi 2004/37/ES. Do izpostavljenosti takšnim zmesem lahko pride med delom, ki vključuje procese zgorevanja, na primer pri izpušnih plinih zgorevalnih motorjev, in procese zgorevanja pri visokih temperaturah. Odbor SCOEL je za te zmesi ugotovil možnost znatnega vnosa prek kože, odbor ACSH pa je sklenil, da je pomembno uvesti mejno vrednost za poklicno izpostavljenost zmesem policikličnih aromatskih ogljikovodikov (PAO), in priporočil izvedbo ocene znanstvenih vidikov s ciljem, da se v prihodnosti predlaga mejna vrednost za poklicno izpostavljenost. Zato je primerno, da se v Prilogi III k Direktivi 2004/37/ES določi opomba glede vnosa prek kože, ki bo opozarjala na možnost znatne absorpcije prek kože. Opraviti bi bilo treba tudi dodatne preiskave, da bi ocenili, ali je potrebno določiti mejno vrednost za zmesi policikličnih aromatskih ogljikovodikov, da bi delavce bolje zaščitili pred temi zmesmi. |
| --- | --- |

(18)

Nekatere zmesi policikličnih aromatskih ogljikovodikov (PAO), zlasti tiste, ki vsebujejo benzo[a]piren, izpolnjujejo merila za razvrstitev kot rakotvorne snovi (kategorija 1A ali 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 in so zato rakotvorne snovi, kot so opredeljene v Direktivi 2004/37/ES. Do izpostavljenosti takšnim zmesem lahko pride med delom, ki vključuje procese zgorevanja, na primer pri izpušnih plinih zgorevalnih motorjev, in procese zgorevanja pri visokih temperaturah. Odbor SCOEL je za te zmesi ugotovil možnost znatnega vnosa prek kože, odbor ACSH pa je sklenil, da je pomembno uvesti mejno vrednost za poklicno izpostavljenost zmesem policikličnih aromatskih ogljikovodikov (PAO), in priporočil izvedbo ocene znanstvenih vidikov s ciljem, da se v prihodnosti predlaga mejna vrednost za poklicno izpostavljenost. Zato je primerno, da se v Prilogi III k Direktivi 2004/37/ES določi opomba glede vnosa prek kože, ki bo opozarjala na možnost znatne absorpcije prek kože. Opraviti bi bilo treba tudi dodatne preiskave, da bi ocenili, ali je potrebno določiti mejno vrednost za zmesi policikličnih aromatskih ogljikovodikov, da bi delavce bolje zaščitili pred temi zmesmi.

| (19) | Trikloroetilen izpolnjuje merila za razvrstitev kot rakotvorna snov (kategorija 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, zato je rakotvorna snov, kot je opredeljena v Direktivi 2004/37/ES. Odbor SCOEL je trikloroetilen določil za genotoksično rakotvorno snov. Za trikloroetilen je na podlagi razpoložljivih informacij, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, mogoče določiti mejne vrednosti glede na referenčno osemurno obdobje (dolgoročna mejna vrednost) in glede na krajše referenčno obdobje, ki je petnajstminutno časovno ponderirano povprečje (mejna vrednost za kratkotrajno izpostavljenost). Odbor SCOEL je v primeru te rakotvorne snovi ugotovil možnost znatnega vnosa prek kože, odbor ACSH pa se je na podlagi razpoložljivih informacij, tudi znanstvenih in tehničnih podatkov, dogovoril o praktični mejni vrednosti. Zato je primerno, da se za trikloroetilen v Prilogi III k Direktivi 2004/37/ES določijo mejne vrednosti za dolgotrajno in kratkotrajno izpostavljenost ter opomba glede vnosa prek kože, ki bo opozarjala na možnost znatne absorpcije prek kože. Glede na razvijajoče se znanstvene dokaze in tehnični razvoj bi morale biti mejne vrednosti za to snov posebej pozorno pregledovane. |
| --- | --- |

(19)

Trikloroetilen izpolnjuje merila za razvrstitev kot rakotvorna snov (kategorija 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, zato je rakotvorna snov, kot je opredeljena v Direktivi 2004/37/ES. Odbor SCOEL je trikloroetilen določil za genotoksično rakotvorno snov. Za trikloroetilen je na podlagi razpoložljivih informacij, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, mogoče določiti mejne vrednosti glede na referenčno osemurno obdobje (dolgoročna mejna vrednost) in glede na krajše referenčno obdobje, ki je petnajstminutno časovno ponderirano povprečje (mejna vrednost za kratkotrajno izpostavljenost). Odbor SCOEL je v primeru te rakotvorne snovi ugotovil možnost znatnega vnosa prek kože, odbor ACSH pa se je na podlagi razpoložljivih informacij, tudi znanstvenih in tehničnih podatkov, dogovoril o praktični mejni vrednosti. Zato je primerno, da se za trikloroetilen v Prilogi III k Direktivi 2004/37/ES določijo mejne vrednosti za dolgotrajno in kratkotrajno izpostavljenost ter opomba glede vnosa prek kože, ki bo opozarjala na možnost znatne absorpcije prek kože. Glede na razvijajoče se znanstvene dokaze in tehnični razvoj bi morale biti mejne vrednosti za to snov posebej pozorno pregledovane.

| (20) | 4,4′-metilendianilin (MDA) izpolnjuje merila za razvrstitev kot rakotvorna snov (kategorija 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, zato je rakotvorna snov, kot je opredeljena v Direktivi 2004/37/ES. Odbor SCOEL je sklenil, da za to rakotvorno snov brez praga ni mogoče izpeljati omejitve za izpostavljenost glede na njeno škodljivost zdravju. Je pa za 4,4′-metilendianilin mogoče določiti mejno vrednost na podlagi razpoložljivih informacij, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki. Odbor SCOEL je v primeru te rakotvorne snovi ugotovil možnost znatnega vnosa prek kože, odbor ACSH pa se je na podlagi razpoložljivih informacij, tudi znanstvenih in tehničnih podatkov, dogovoril o praktični mejni vrednosti. Zato je primerno, da se za 4,4′-metilendianilin v Prilogi III k Direktivi 2004/37/ES določita mejna vrednost in opomba glede vnosa prek kože, ki bo opozarjala na možnost znatne absorpcije prek kože. |
| --- | --- |

(20)

4,4′-metilendianilin (MDA) izpolnjuje merila za razvrstitev kot rakotvorna snov (kategorija 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, zato je rakotvorna snov, kot je opredeljena v Direktivi 2004/37/ES. Odbor SCOEL je sklenil, da za to rakotvorno snov brez praga ni mogoče izpeljati omejitve za izpostavljenost glede na njeno škodljivost zdravju. Je pa za 4,4′-metilendianilin mogoče določiti mejno vrednost na podlagi razpoložljivih informacij, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki. Odbor SCOEL je v primeru te rakotvorne snovi ugotovil možnost znatnega vnosa prek kože, odbor ACSH pa se je na podlagi razpoložljivih informacij, tudi znanstvenih in tehničnih podatkov, dogovoril o praktični mejni vrednosti. Zato je primerno, da se za 4,4′-metilendianilin v Prilogi III k Direktivi 2004/37/ES določita mejna vrednost in opomba glede vnosa prek kože, ki bo opozarjala na možnost znatne absorpcije prek kože.

| (21) | Epiklorohidrin (1-kloro-2,3-epoksipropan) izpolnjuje merila za razvrstitev kot rakotvorna snov (kategorija 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, zato je rakotvorna snov, kot je opredeljena v Direktivi 2004/37/ES. Odbor SCOEL je sklenil, da za to rakotvorno snov brez praga ni mogoče izpeljati mejne vrednosti za izpostavljenost glede na njeno škodljivost zdravju, in je priporočil izogibanje poklicni izpostavljenosti. Odbor SCOEL je v primeru epiklorohidrina ugotovil možnost znatnega vnosa prek kože, odbor ACSH pa se je na podlagi razpoložljivih informacij, tudi znanstvenih in tehničnih podatkov, dogovoril o praktični mejni vrednosti. Zato je primerno, da se za epiklorohidrin v Prilogi III k Direktivi 2004/37/ES določita mejna vrednost in opomba glede vnosa prek kože, ki bo opozarjala na možnost znatne absorpcije prek kože. |
| --- | --- |

(21)

Epiklorohidrin (1-kloro-2,3-epoksipropan) izpolnjuje merila za razvrstitev kot rakotvorna snov (kategorija 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, zato je rakotvorna snov, kot je opredeljena v Direktivi 2004/37/ES. Odbor SCOEL je sklenil, da za to rakotvorno snov brez praga ni mogoče izpeljati mejne vrednosti za izpostavljenost glede na njeno škodljivost zdravju, in je priporočil izogibanje poklicni izpostavljenosti. Odbor SCOEL je v primeru epiklorohidrina ugotovil možnost znatnega vnosa prek kože, odbor ACSH pa se je na podlagi razpoložljivih informacij, tudi znanstvenih in tehničnih podatkov, dogovoril o praktični mejni vrednosti. Zato je primerno, da se za epiklorohidrin v Prilogi III k Direktivi 2004/37/ES določita mejna vrednost in opomba glede vnosa prek kože, ki bo opozarjala na možnost znatne absorpcije prek kože.

| (22) | Etilendibromid (1,2-dibromoetan, EDB) izpolnjuje merila za razvrstitev kot rakotvorna snov (kategorija 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, zato je rakotvorna snov, kot je opredeljena v Direktivi 2004/37/ES. Odbor SCOEL je sklenil, da za to rakotvorno snov brez praga ni mogoče izpeljati mejne vrednosti za izpostavljenost glede na njeno škodljivost zdravju, in je priporočil izogibanje poklicni izpostavljenosti. Odbor SCOEL je v primeru etilendibromida ugotovil možnost znatnega vnosa prek kože, odbor ACSH pa se je na podlagi razpoložljivih informacij, tudi znanstvenih in tehničnih podatkov, dogovoril o praktični mejni vrednosti. Zato je primerno, da se za etilendibromid v Prilogi III k Direktivi 2004/37/ES določita mejna vrednost in opomba glede vnosa prek kože, ki bo opozarjala na možnost znatne absorpcije prek kože. |
| --- | --- |

(22)

Etilendibromid (1,2-dibromoetan, EDB) izpolnjuje merila za razvrstitev kot rakotvorna snov (kategorija 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, zato je rakotvorna snov, kot je opredeljena v Direktivi 2004/37/ES. Odbor SCOEL je sklenil, da za to rakotvorno snov brez praga ni mogoče izpeljati mejne vrednosti za izpostavljenost glede na njeno škodljivost zdravju, in je priporočil izogibanje poklicni izpostavljenosti. Odbor SCOEL je v primeru etilendibromida ugotovil možnost znatnega vnosa prek kože, odbor ACSH pa se je na podlagi razpoložljivih informacij, tudi znanstvenih in tehničnih podatkov, dogovoril o praktični mejni vrednosti. Zato je primerno, da se za etilendibromid v Prilogi III k Direktivi 2004/37/ES določita mejna vrednost in opomba glede vnosa prek kože, ki bo opozarjala na možnost znatne absorpcije prek kože.

| (23) | Etilendiklorid (1,2-dikloroetan, EDC) izpolnjuje merila za razvrstitev kot rakotvorna snov (kategorija 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, zato je rakotvorna snov, kot je opredeljena v Direktivi 2004/37/ES. Odbor SCOEL je sklenil, da za to rakotvorno snov brez praga ni mogoče izpeljati mejne vrednosti za izpostavljenost glede na njeno škodljivost zdravju. Mogoče pa je za etilendiklorid določiti mejno vrednost na podlagi razpoložljivih informacij, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki. Odbor SCOEL je v primeru etilendiklorida ugotovil možnost znatnega vnosa prek kože, odbor ACSH pa se je na podlagi razpoložljivih informacij, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, dogovoril o praktični mejni vrednosti, obenem pa opozoril na pomanjkanje zanesljivih in posodobljenih znanstvenih podatkov, zlasti glede načina delovanja. Zato je primerno, da se za etilendiklorid v Prilogi III k Direktivi 2004/37/ES določita mejna vrednost in opomba glede vnosa prek kože, ki bo opozarjala na možnost znatne absorpcije prek kože. |
| --- | --- |

(23)

Etilendiklorid (1,2-dikloroetan, EDC) izpolnjuje merila za razvrstitev kot rakotvorna snov (kategorija 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, zato je rakotvorna snov, kot je opredeljena v Direktivi 2004/37/ES. Odbor SCOEL je sklenil, da za to rakotvorno snov brez praga ni mogoče izpeljati mejne vrednosti za izpostavljenost glede na njeno škodljivost zdravju. Mogoče pa je za etilendiklorid določiti mejno vrednost na podlagi razpoložljivih informacij, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki. Odbor SCOEL je v primeru etilendiklorida ugotovil možnost znatnega vnosa prek kože, odbor ACSH pa se je na podlagi razpoložljivih informacij, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, dogovoril o praktični mejni vrednosti, obenem pa opozoril na pomanjkanje zanesljivih in posodobljenih znanstvenih podatkov, zlasti glede načina delovanja. Zato je primerno, da se za etilendiklorid v Prilogi III k Direktivi 2004/37/ES določita mejna vrednost in opomba glede vnosa prek kože, ki bo opozarjala na možnost znatne absorpcije prek kože.

| (24) | Sporazum o zdravstveni zaščiti delavcev z dobrim ravnanjem in uporabo kristalnega kremena ter z izdelki, ki ga vsebujejo, ki so ga podpisala združenja, ki sestavljajo Evropsko mrežo za silicij (NEPSI), ter drugi sporazumi med socialnimi partnerji, ki poleg regulativnih ukrepov zagotavljajo smernice in orodja za podporo učinkovitega izvajanja obveznosti delodajalcev iz Direktive 2004/37/ES, so dragoceni instrumenti, ki dopolnjujejo regulativne ukrepe. Komisija bi morala socialne partnerje spodbujati, naj sklepajo take sporazume, hkrati pa spoštovati njihovo avtonomijo. Vendar pa upoštevanje teh sporazumov ne bi smelo ustvariti domneve o skladnosti z obveznostmi delodajalcev iz Direktive 2004/37/ES. Redno posodobljen seznam takšnih sporazumov bi bilo treba objavljati na spletni strani Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA). |
| --- | --- |

(24)

Sporazum o zdravstveni zaščiti delavcev z dobrim ravnanjem in uporabo kristalnega kremena ter z izdelki, ki ga vsebujejo, ki so ga podpisala združenja, ki sestavljajo Evropsko mrežo za silicij (NEPSI), ter drugi sporazumi med socialnimi partnerji, ki poleg regulativnih ukrepov zagotavljajo smernice in orodja za podporo učinkovitega izvajanja obveznosti delodajalcev iz Direktive 2004/37/ES, so dragoceni instrumenti, ki dopolnjujejo regulativne ukrepe. Komisija bi morala socialne partnerje spodbujati, naj sklepajo take sporazume, hkrati pa spoštovati njihovo avtonomijo. Vendar pa upoštevanje teh sporazumov ne bi smelo ustvariti domneve o skladnosti z obveznostmi delodajalcev iz Direktive 2004/37/ES. Redno posodobljen seznam takšnih sporazumov bi bilo treba objavljati na spletni strani Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA).

| (25) | Komisija se je posvetovala z odborom ACSH in opravila dvostopenjsko posvetovanje z evropskimi socialnimi partnerji v skladu s členom 154 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(25)

Komisija se je posvetovala z odborom ACSH in opravila dvostopenjsko posvetovanje z evropskimi socialnimi partnerji v skladu s členom 154 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (26) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti iz člena 31(1) Listine. |
| --- | --- |

(26)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti iz člena 31(1) Listine.

| (27) | Mejne vrednosti, določene v tej direktivi, se bodo pregledovale na podlagi izvajanja Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter na podlagi mnenj dveh odborov Evropske agencije za kemikalije (ECHA), Odbora za oceno tveganja (RAC) in Odbora za socialno-ekonomsko analizo (SEAC), zlasti da se upoštevajo medsebojno vplivanje med mejnimi vrednostmi iz Direktive 2004/37/ES in odnosi med odmerkom in odzivom, podatki o dejanski izpostavljenosti in, če so na voljo, izpeljane ravni brez učinka (DNEL) za nevarne kemikalije v skladu z navedeno uredbo, da bi uspešno zaščitili delavce. |
| --- | --- |

(27)

Mejne vrednosti, določene v tej direktivi, se bodo pregledovale na podlagi izvajanja Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter na podlagi mnenj dveh odborov Evropske agencije za kemikalije (ECHA), Odbora za oceno tveganja (RAC) in Odbora za socialno-ekonomsko analizo (SEAC), zlasti da se upoštevajo medsebojno vplivanje med mejnimi vrednostmi iz Direktive 2004/37/ES in odnosi med odmerkom in odzivom, podatki o dejanski izpostavljenosti in, če so na voljo, izpeljane ravni brez učinka (DNEL) za nevarne kemikalije v skladu z navedeno uredbo, da bi uspešno zaščitili delavce.

| (28) | Ker ciljev te direktive, in sicer izboljšanja življenjskih in delovnih pogojev ter varovanja zdravja delavcev pred posebnimi tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim in mutagenim snovem, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(28)

Ker ciljev te direktive, in sicer izboljšanja življenjskih in delovnih pogojev ter varovanja zdravja delavcev pred posebnimi tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim in mutagenim snovem, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (29) | Ker ta direktiva zadeva varovanje zdravja in zagotavljanje varnosti delavcev na njihovem delovnem mestu, bi morala biti prenesena v nacionalno pravo v dveh letih po dnevu začetka njene veljavnosti. |
| --- | --- |

(29)

Ker ta direktiva zadeva varovanje zdravja in zagotavljanje varnosti delavcev na njihovem delovnem mestu, bi morala biti prenesena v nacionalno pravo v dveh letih po dnevu začetka njene veljavnosti.

| (30) | Direktivo 2004/37/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(30)

Direktivo 2004/37/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (31) | V skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (7) se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno – |
| --- | --- |

(31)

V skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (7) se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2004/37/ES se spremeni:

| (1) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 13a
  Sporazumi med socialnimi partnerji
  Sporazumi med socialnimi partnerji, ki se lahko sklenejo na področju te direktive, se vključijo na seznam na spletni strani Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA). Ta seznam se redno posodablja.“; |
| --- | --- |

(1)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 13a

Sporazumi med socialnimi partnerji

Sporazumi med socialnimi partnerji, ki se lahko sklenejo na področju te direktive, se vključijo na seznam na spletni strani Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA). Ta seznam se redno posodablja.“;

| (2) | v Prilogi I se dodata naslednji točki:






  „7. | Delo, ki vključuje izpostavljenost kože mineralnim oljem, ki so se pred tem uporabljala v motorjih z notranjim zgorevanjem za podmazovanje in hlajenje gibljivih delov motorja. |
| --- | --- | --- |

(2)

v Prilogi I se dodata naslednji točki:

„7.

Delo, ki vključuje izpostavljenost kože mineralnim oljem, ki so se pred tem uporabljala v motorjih z notranjim zgorevanjem za podmazovanje in hlajenje gibljivih delov motorja.

| 8. | Delo, ki vključuje izpostavljenost izpušnim plinom iz dizelskih motorjev.“; |
| --- | --- |

8.

Delo, ki vključuje izpostavljenost izpušnim plinom iz dizelskih motorjev.“;

| (3) | Priloga III se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej direktivi. |
| --- | --- |

(3)

Priloga III se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje dve leti po začetku njene veljavnosti. O besedilu teh ukrepov takoj obvestijo Komisijo. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedilo določb predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 16. januarja 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 288, 31.8.2017, str. 56.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 20. decembra 2018.

2

(3)  Direktiva 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) (UL L 158, 30.4.2004, str. 50).)

3

(4)  Direktiva Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (štirinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (UL L 131, 5.5.1998, str. 11).

4

(5)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

5

(6)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

6

(7)  
  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

7

---

PRILOGA

„PRILOGA III

MEJNE VREDNOSTI IN DRUGE NEPOSREDNO POVEZANE DOLOČBE (ČLEN 16)

A.   MEJNE VREDNOSTI ZA POKLICNO IZPOSTAVLJENOST

| Ime snovi | Št. ES (1) | Št. CAS (2) | Mejne vrednosti | Opomba | Prehodni ukrepi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 ur (3) | Kratkoročni (4) |
| mg/m3
   (5) | ppm (6) | f/ml (7) | mg/m3
   (5) | Ppm (6) | f/ml (7) |
| Prah trdega lesa | — | — | 2 (8) | — | — | — | — | — | — | Mejna vrednost 3 mg/m3 do 17. januarja 2023 |
| Spojine šestvalentnega kroma, ki so rakotvorne v smislu točke (i) člena 2(a)
  (kot krom) | — | — | 0,005 | — | — | — | — | — | — | Mejna vrednost 0,010 mg/m3 do 17. januarja 2025
  Mejna vrednost: 0,025 mg/m3 za postopke varjenja ali plazemskega rezanja ali podobne delovne postopke, v katerih se ustvarja dim, do 17. januarja 2025 |
| Refraktorska keramična vlakna, ki so rakotvorna v smislu točke (i) člena 2(a) | — | — | — | — | 0,3 | — | — | — | — | |
| Prah kristalnega kremena, ki se vdihuje | — | — | 0,1 (9) | — | — | — | — | — | — | |
| Benzen | 200-753-7 | 71-43-2 | 3,25 | 1 | — | — | — | — | koža (10) | |
| Monomer vinil klorid | 200-831-0 | 75-01-4 | 2,6 | 1 | — | — | — | — | — | |
| Etilen oksid | 200-849-9 | 75-21-8 | 1,8 | 1 | — | — | — | — | koža (10) | |
| 1,2-epoksipropan | 200-879-2 | 75-56-9 | 2,4 | 1 | — | — | — | — | — | |
| Trikloroetilen | 201-167-4 | 79-01-6 | 54,7 | 10 | — | 164,1 | 30 | — | koža (10) | |
| Akrilamid | 201-173-7 | 79-06-1 | 0,1 | — | — | — | — | — | koža (10) | |
| 2-nitropropan | 201-209-1 | 79-46-9 | 18 | 5 | — | — | — | — | — | |
| o-toluidin | 202-429-0 | 95-53-4 | 0,5 | 0,1 | — | — | — | — | koža (10) | |
| 4,4′-metilendianilin | 202-974-4 | 101-77-9 | 0,08 | — | — | — | — | — | koža (10) | |
| Epiklorohidrin | 203-439-8 | 106-89-8 | 1,9 | — | — | — | — | — | koža (10) | |
| Etilendibromid | 203-444-5 | 106-93-4 | 0,8 | 0,1 | — | — | — | — | koža (10) | |
| 1,3-butadien | 203-450-8 | 106-99-0 | 2,2 | 1 | — | — | — | — | — | |
| Etilendiklorid | 203-458-1 | 107-06-2 | 8,2 | 2 | — | — | — | — | koža (10) | |
| Hidrazin | 206-114-9 | 302-01-2 | 0,013 | 0,01 | — | — | — | — | koža (10) | |
| Bromoetilen | 209-800-6 | 593-60-2 | 4,4 | 1 | — | — | — | — | — | |
| Izpušni plini iz dizelskih motorjev | | | 0,05 (*1) | | | | | | | Mejna vrednost se uporablja od 21. februarja 2023. Za podzemno rudarstvo in gradnjo predorov se mejna vrednost uporablja od 21. februarja 2026. |
| Zmesi policikličnih aromatskih ogljikovodikov, zlasti tiste, ki vsebujejo benzo[a]piren in ki so v smislu te direktive rakotvorne | | | | | | | | | koža (10) | |
| Mineralna olja, ki so se pred tem uporabljala v motorjih z notranjim zgorevanjem za podmazovanje in hlajenje gibljivih delov motorja | | | | | | | | | koža (10) | |

Ime snovi

Št. ES (1)

Št. CAS (2)

Mejne vrednosti

Opomba

Prehodni ukrepi

8 ur (3)

Kratkoročni (4)

mg/m3
   (5)

ppm (6)

f/ml (7)

mg/m3
   (5)

Ppm (6)

f/ml (7)

Prah trdega lesa

—

—

2 (8)

—

—

—

—

—

—

Mejna vrednost 3 mg/m3 do 17. januarja 2023

Spojine šestvalentnega kroma, ki so rakotvorne v smislu točke (i) člena 2(a)

(kot krom)

—

—

0,005

—

—

—

—

—

—

Mejna vrednost 0,010 mg/m3 do 17. januarja 2025

Mejna vrednost: 0,025 mg/m3 za postopke varjenja ali plazemskega rezanja ali podobne delovne postopke, v katerih se ustvarja dim, do 17. januarja 2025

Refraktorska keramična vlakna, ki so rakotvorna v smislu točke (i) člena 2(a)

—

—

—

—

0,3

—

—

—

—

Prah kristalnega kremena, ki se vdihuje

—

—

0,1 (9)

—

—

—

—

—

—

Benzen

200-753-7

71-43-2

3,25

1

—

—

—

—

koža (10)

Monomer vinil klorid

200-831-0

75-01-4

2,6

1

—

—

—

—

—

Etilen oksid

200-849-9

75-21-8

1,8

1

—

—

—

—

koža (10)

1,2-epoksipropan

200-879-2

75-56-9

2,4

1

—

—

—

—

—

Trikloroetilen

201-167-4

79-01-6

54,7

10

—

164,1

30

—

koža (10)

Akrilamid

201-173-7

79-06-1

0,1

—

—

—

—

—

koža (10)

2-nitropropan

201-209-1

79-46-9

18

5

—

—

—

—

—

o-toluidin

202-429-0

95-53-4

0,5

0,1

—

—

—

—

koža (10)

4,4′-metilendianilin

202-974-4

101-77-9

0,08

—

—

—

—

—

koža (10)

Epiklorohidrin

203-439-8

106-89-8

1,9

—

—

—

—

—

koža (10)

Etilendibromid

203-444-5

106-93-4

0,8

0,1

—

—

—

—

koža (10)

1,3-butadien

203-450-8

106-99-0

2,2

1

—

—

—

—

—

Etilendiklorid

203-458-1

107-06-2

8,2

2

—

—

—

—

koža (10)

Hidrazin

206-114-9

302-01-2

0,013

0,01

—

—

—

—

koža (10)

Bromoetilen

209-800-6

593-60-2

4,4

1

—

—

—

—

—

Izpušni plini iz dizelskih motorjev

0,05 (*1)

Mejna vrednost se uporablja od 21. februarja 2023. Za podzemno rudarstvo in gradnjo predorov se mejna vrednost uporablja od 21. februarja 2026.

Zmesi policikličnih aromatskih ogljikovodikov, zlasti tiste, ki vsebujejo benzo[a]piren in ki so v smislu te direktive rakotvorne

koža (10)

Mineralna olja, ki so se pred tem uporabljala v motorjih z notranjim zgorevanjem za podmazovanje in hlajenje gibljivih delov motorja

koža (10)

B.   DRUGE NEPOSREDNO POVEZANE DOLOČBE

Opomba

---

(1)  Številka ES, npr. z evropskega seznama obstoječih komercialnih kemičnih snovi (EINECS), evropskega seznama novih snovi (ELINCS) ali bivšega polimera (NLP), je uradna številka snovi v Evropski uniji, kot je opredeljeno v razdelku 1.1.1.2 v delu 1 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008.

1

(2)  Št. CAS: številka po mednarodnem seznamu Službe za izmenjavo kemijskih izvlečkov.

2

(3)  Merjeno ali izračunano glede na referenčno obdobje osmih ur.

3

(4)  Mejna vrednost za kratkotrajno izpostavljenost (STEL). Mejna vrednost, ki pri izpostavljenosti ne bi smela biti prekoračena in se nanaša na 15-minutno obdobje, razen kadar je drugače določeno.

4

5

mg/m3
  = miligrami na kubični meter zraka pri 20 °C in 101,3 kPa (760 mm živega srebra).

mg/m3

6

ppm= delci na milijon v volumnu zraka (ml/m3).

ppm

3

7

f/ml= vlakna na mililiter.

f/ml

(8)  Delci, ki se jih lahko vdihuje: če je prah trdega lesa zmešan s prahom drugega lesa, se uporablja mejna vrednost, ki se uporablja za prah vseh vrst lesa, ki so prisotni v tej zmesi.

8

(9)  Respirabilna frakcija.

9

(10)  Znaten prispevek k celotni možni obremenitvi telesa prek izpostavljenosti kože.

10

(*1)  Merjeno kot elementarni ogljik.

*1

---