# Az Európai Unió L 60/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 60 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. február 28. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 60

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. február 28.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/334 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. december 19.) az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, a Csatorna-szigetek és a Man-sziget területére belépő vagy onnan kilépő áruk tengeri szállításához kapcsolódó belépési gyűjtő árunyilatkozatok és indulás előtti árunyilatkozatok benyújtási határidői tekintetében történő kiegészítéséről | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/335 rendelete (2019. február 27.) a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének a Tequila szeszes ital földrajzi árujelzőként történő lajstromozása tekintetében történő módosításáról | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/336 végrehajtási rendelete (2019. február 27.) az 1141/2010/EU rendeletnek és a 686/2012/EU végrehajtási rendeletnek az 1-metil-ciklopropén, a famoxadon, a mankozeb, a metiokarb, a metoxifenozid, a pirimikarb, a pirimifosz-metil és a tiakloprid értékelésére kijelölt referens tagállam tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 8 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/337 végrehajtási rendelete (2019. február 27.) a mefentriflukonazol hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 12 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/338 végrehajtási határozata (2019. február 20.) Görögország megerősített felügyelet alá vonásának meghosszabbításáról
  (az értesítés a C(2019) 1481. számú dokumentummal történt) | 17 |
| | * | Az Európai Bizottság elnökének (EU) 2019/339 határozata (2019. február 21.) a meghallgató tisztviselő egyes kereskedelmi eljárásokban ellátandó feladatairól és megbízatásáról | 20 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2019/334 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. december 19.) az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, a Csatorna-szigetek és a Man-sziget területére belépő vagy onnan kilépő áruk tengeri szállításához kapcsolódó belépési gyűjtő árunyilatkozatok és indulás előtti árunyilatkozatok benyújtási határidői tekintetében történő kiegészítéséről

1

*

A Bizottság (EU) 2019/335 rendelete (2019. február 27.) a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének a Tequila szeszes ital földrajzi árujelzőként történő lajstromozása tekintetében történő módosításáról

3

*

A Bizottság (EU) 2019/336 végrehajtási rendelete (2019. február 27.) az 1141/2010/EU rendeletnek és a 686/2012/EU végrehajtási rendeletnek az 1-metil-ciklopropén, a famoxadon, a mankozeb, a metiokarb, a metoxifenozid, a pirimikarb, a pirimifosz-metil és a tiakloprid értékelésére kijelölt referens tagállam tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

8

*

A Bizottság (EU) 2019/337 végrehajtási rendelete (2019. február 27.) a mefentriflukonazol hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

12

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2019/338 végrehajtási határozata (2019. február 20.) Görögország megerősített felügyelet alá vonásának meghosszabbításáról
  (az értesítés a C(2019) 1481. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2019) 1481. számú dokumentummal történt)

17

*

Az Európai Bizottság elnökének (EU) 2019/339 határozata (2019. február 21.) a meghallgató tisztviselő egyes kereskedelmi eljárásokban ellátandó feladatairól és megbízatásáról

20

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 246/2018 határozata (2018. december 5.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás VI. mellékletének (Szociális biztonság) módosításáról [2019/340] | 29 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 18/2019 határozata (2019. február 8.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról [2019/341] | 31 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 21/2019. határozata (2019. február 8.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról [2019/342] | 34 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EGT Vegyes Bizottság 246/2018 határozata (2018. december 5.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás VI. mellékletének (Szociális biztonság) módosításáról [2019/340]

29

*

Az EGT Vegyes Bizottság 18/2019 határozata (2019. február 8.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról [2019/341]

31

*

Az EGT Vegyes Bizottság 21/2019. határozata (2019. február 8.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról [2019/342]

34

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a 17. élelmiszer-kategória és az élelmiszer-adalékanyagok étrend-kiegészítőkben való felhasználása tekintetében történő módosításáról szóló, 2018. október 8-i (EU) 2018/1497 bizottsági rendelethez ( HL L 253., 2018.10.9. ) | 35 |
| | * | Helyesbítés az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 193., 2018.7.30. ) | 36 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a 17. élelmiszer-kategória és az élelmiszer-adalékanyagok étrend-kiegészítőkben való felhasználása tekintetében történő módosításáról szóló, 2018. október 8-i (EU) 2018/1497 bizottsági rendelethez ( HL L 253., 2018.10.9. )

( HL L 253., 2018.10.9. )

35

*

Helyesbítés az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 193., 2018.7.30. )

( HL L 193., 2018.7.30. )

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2019.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/334 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2018. december 19.)

az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, a Csatorna-szigetek és a Man-sziget területére belépő vagy onnan kilépő áruk tengeri szállításához kapcsolódó belépési gyűjtő árunyilatkozatok és indulás előtti árunyilatkozatok benyújtási határidői tekintetében történő kiegészítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 131. cikke b) pontjára és 265. cikke a) pontjára,

mivel:

| (1) | 2017. március 29-én az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke alapján értesítette az Európai Tanácsot az Unióból való kilépésre irányuló szándékáról. A kilépési megállapodás hatálybalépésének időpontjától, illetve ennek hiányában a kilépés bejelentésétől számított két év elteltével, azaz 2019. március 30-tól a Szerződések az Egyesült Királyság tekintetében hatályukat vesztik, kivéve, ha az Európai Tanács az Egyesült Királysággal egyetértésben egyhangúlag határoz a fenti időszak meghosszabbításáról. |
| --- | --- |

(1)

2017. március 29-én az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke alapján értesítette az Európai Tanácsot az Unióból való kilépésre irányuló szándékáról. A kilépési megállapodás hatálybalépésének időpontjától, illetve ennek hiányában a kilépés bejelentésétől számított két év elteltével, azaz 2019. március 30-tól a Szerződések az Egyesült Királyság tekintetében hatályukat vesztik, kivéve, ha az Európai Tanács az Egyesült Királysággal egyetértésben egyhangúlag határoz a fenti időszak meghosszabbításáról.

| (2) | Attól fogva, hogy az Egyesült Királyság harmadik országgá válik, illetve a kilépésről rendelkező megállapodás hiányában az Egyesült Királyságból az Unió vámterületére érkező árukra belépési gyűjtő árunyilatkozat, az EU vámterületét elhagyó és az Egyesült Királyságban található rendeltetési helyre szállítandó árukra pedig indulás előtti árunyilatkozat benyújtásának kötelezettsége vonatkozik majd. E nyilatkozatokat olyan határidőn belül kell benyújtani, amely elegendő időt biztosít a tagállamok vámigazgatási szerveinek ahhoz, hogy megfelelő biztonsági és védelmi kockázatelemzést végezzenek az áruk érkezését, illetve az áruk indítását megelőzően anélkül, hogy ez jelentős zavart okozna a gazdasági szereplők logisztikai tevékenységében. |
| --- | --- |

(2)

Attól fogva, hogy az Egyesült Királyság harmadik országgá válik, illetve a kilépésről rendelkező megállapodás hiányában az Egyesült Királyságból az Unió vámterületére érkező árukra belépési gyűjtő árunyilatkozat, az EU vámterületét elhagyó és az Egyesült Királyságban található rendeltetési helyre szállítandó árukra pedig indulás előtti árunyilatkozat benyújtásának kötelezettsége vonatkozik majd. E nyilatkozatokat olyan határidőn belül kell benyújtani, amely elegendő időt biztosít a tagállamok vámigazgatási szerveinek ahhoz, hogy megfelelő biztonsági és védelmi kockázatelemzést végezzenek az áruk érkezését, illetve az áruk indítását megelőzően anélkül, hogy ez jelentős zavart okozna a gazdasági szereplők logisztikai tevékenységében.

| (3) | Jelenleg az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) értelmében az Unió vámterülete és az Északi-tenger bármely kikötője közötti árufuvarozásra egyedi határidők alkalmazandók a belépési gyűjtő árunyilatkozatok, illetve az indulás előtti áruforgalmi nyilatkozatok benyújtásakor. Amint az Egyesült Királyság harmadik országgá válik, ugyanezen határidőket célszerű alkalmazni az Egyesült Királyság nem az Északi-tengeren található kikötőibe érkező vagy onnan induló tengeri árfuvarozások tekintetében is. Ennek megfelelően az északi-tengeri kikötőkre vonatkozó határidőket kell alkalmazni Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, valamint a Csatorna-szigetek és a Man-sziget valamennyi kikötőjére. |
| --- | --- |

(3)

Jelenleg az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) értelmében az Unió vámterülete és az Északi-tenger bármely kikötője közötti árufuvarozásra egyedi határidők alkalmazandók a belépési gyűjtő árunyilatkozatok, illetve az indulás előtti áruforgalmi nyilatkozatok benyújtásakor. Amint az Egyesült Királyság harmadik országgá válik, ugyanezen határidőket célszerű alkalmazni az Egyesült Királyság nem az Északi-tengeren található kikötőibe érkező vagy onnan induló tengeri árfuvarozások tekintetében is. Ennek megfelelően az északi-tengeri kikötőkre vonatkozó határidőket kell alkalmazni Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, valamint a Csatorna-szigetek és a Man-sziget valamennyi kikötőjére.

| (4) | E rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és e rendeletet az azt követő naptól kell alkalmazni, amelyen a Szerződéseknek az Egyesült Királyságra, illetve az Egyesült Királyságban történő alkalmazása megszűnik, kivéve, ha az Egyesült Királysággal kötött, a kilépésről rendelkező megállapodás az említett időpontig hatályba lép, |
| --- | --- |

(4)

E rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és e rendeletet az azt követő naptól kell alkalmazni, amelyen a Szerződéseknek az Egyesült Királyságra, illetve az Egyesült Királyságban történő alkalmazása megszűnik, kivéve, ha az Egyesült Királysággal kötött, a kilépésről rendelkező megállapodás az említett időpontig hatályba lép,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a 105. cikk c) pontja a következő alponttal egészül ki:






  „vi. | Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, valamint a Csatorna-szigetek és a Man-sziget valamennyi kikötője;”; |
| --- | --- | --- |

1.

a 105. cikk c) pontja a következő alponttal egészül ki:

„vi.

| 2. | a 244. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „ii. | az Unió vámterülete és Grönland, a Feröer-szigetek, Izland, valamint a Balti-tengeren, az Északi-tengeren, a Fekete-tengeren és a Földközi-tengeren található kikötők, Marokkó valamennyi kikötője, továbbá Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának, valamint a Csatorna-szigetek és a Man-sziget valamennyi kikötője közötti konténeres árufuvarozás esetében legkésőbb két órával az Unió vámterületén található kikötő elhagyását megelőzően;”. |
| --- | --- | --- |

2.

a 244. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„ii.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet az azt követő naptól kell alkalmazni, amelyen az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdése értelmében a Szerződések már nem alkalmazandók az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

Ez a rendelet ugyanakkor nem alkalmazandó, amennyiben hatályba lép az Egyesült Királysággal az említett időpontig az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (2) bekezdésével összhangban megkötött, a kilépésről rendelkező megállapodás.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. december 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.).

2

---

| 2019.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/335 RENDELETE

(2019. február 27.)

a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének a „Tequila” szeszes ital földrajzi árujelzőként történő lajstromozása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. január 15-i 110/2008/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikke (8) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Consejo Regulador del Tequila (a továbbiakban: kérelmező), a mexikói joggal összhangban létrehozott testület, a 110/2008/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdésében előírt eljárásnak megfelelően kérelmet nyújtott be a „Tequila”-nak az említett rendelet III. mellékletében történő, földrajzi árujelzőként történő lajstromozása iránt. A „Tequila” egy szeszes ital, amelyet hagyományosan a Mexikói Egyesült Államokban állítanak elő az Agave tequilana F.A.C. Weber (kék agávé) agávéfajtából kivont lé lepárlása útján. |
| --- | --- |

(1)

A Consejo Regulador del Tequila (a továbbiakban: kérelmező), a mexikói joggal összhangban létrehozott testület, a 110/2008/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdésében előírt eljárásnak megfelelően kérelmet nyújtott be a „Tequila”-nak az említett rendelet III. mellékletében történő, földrajzi árujelzőként történő lajstromozása iránt. A „Tequila” egy szeszes ital, amelyet hagyományosan a Mexikói Egyesült Államokban állítanak elő az Agave tequilana F.A.C. Weber (kék agávé) agávéfajtából kivont lé lepárlása útján.

| (2) | A 110/2008/EK rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta a „Tequila” elnevezés lajstromozása iránt a kérelmező által benyújtott kérelmet. |
| --- | --- |

(2)

A 110/2008/EK rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta a „Tequila” elnevezés lajstromozása iránt a kérelmező által benyújtott kérelmet.

| (3) | A Bizottság, miután megállapította, hogy a kérelem megfelel a 110/2008/EK rendeletnek, a „Tequila” műszaki dokumentációjának főbb előírásait a 110/2008/EK rendelet 17. cikke (6) bekezdésének megfelelően a kifogásolási eljárás céljára közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság, miután megállapította, hogy a kérelem megfelel a 110/2008/EK rendeletnek, a „Tequila” műszaki dokumentációjának főbb előírásait a 110/2008/EK rendelet 17. cikke (6) bekezdésének megfelelően a kifogásolási eljárás céljára közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2).

| (4) | A 110/2008/EK rendelet 17. cikkének (7) bekezdésével és a 716/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban a spanyolországi Unión Española del Licor és a belgiumi Vinum et Spiritus az előírt határidőn belül kifogást nyújtott be a „Tequila” elnevezés földrajzi árujelzőként történő lajstromozásával szemben. A Bizottság a 716/2013/EU végrehajtási rendelet 14. cikke alapján mindkét kifogást elfogadhatónak ítélte. Az Unión de Licoristas Cataluña szintén kifogást, az Unión Española del Licor és a Vinum et Spiritus pedig további információkat nyújtott be, de ezeket a Bizottság elfogadhatatlannak ítélte a 716/2013/EU végrehajtási rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban, mivel azokat nem a 110/2008/EK rendelet 17. cikkének (7) bekezdésében említett határidőn belül nyújtották be. |
| --- | --- |

(4)

A 110/2008/EK rendelet 17. cikkének (7) bekezdésével és a 716/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban a spanyolországi Unión Española del Licor és a belgiumi Vinum et Spiritus az előírt határidőn belül kifogást nyújtott be a „Tequila” elnevezés földrajzi árujelzőként történő lajstromozásával szemben. A Bizottság a 716/2013/EU végrehajtási rendelet 14. cikke alapján mindkét kifogást elfogadhatónak ítélte. Az Unión de Licoristas Cataluña szintén kifogást, az Unión Española del Licor és a Vinum et Spiritus pedig további információkat nyújtott be, de ezeket a Bizottság elfogadhatatlannak ítélte a 716/2013/EU végrehajtási rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban, mivel azokat nem a 110/2008/EK rendelet 17. cikkének (7) bekezdésében említett határidőn belül nyújtották be.

| (5) | 2017. április 4-én kelt levelében a Bizottság a 716/2013/EU végrehajtási rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján tájékoztatta a két elfogadható kifogásról a kérelmezőt, és felkérte, hogy két hónapon belül tegye meg észrevételeit. A kérelmező 2017. június 3-án küldte meg észrevételeit az előírt határidőn belül. |
| --- | --- |

(5)

2017. április 4-én kelt levelében a Bizottság a 716/2013/EU végrehajtási rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján tájékoztatta a két elfogadható kifogásról a kérelmezőt, és felkérte, hogy két hónapon belül tegye meg észrevételeit. A kérelmező 2017. június 3-án küldte meg észrevételeit az előírt határidőn belül.

| (6) | A 716/2013/EU végrehajtási rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság 2017. július 31-i leveleiben közölte a kérelmező észrevételeit a kifogást emelő két féllel, akik az említett végrehajtási rendelet 15. cikke (2) bekezdésének megfelelően két hónapot kaptak észrevételeik közlésére. A Bizottság 2017. szeptember 22-én kapta meg az Unión Española del Licor válaszát. |
| --- | --- |

(6)

A 716/2013/EU végrehajtási rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság 2017. július 31-i leveleiben közölte a kérelmező észrevételeit a kifogást emelő két féllel, akik az említett végrehajtási rendelet 15. cikke (2) bekezdésének megfelelően két hónapot kaptak észrevételeik közlésére. A Bizottság 2017. szeptember 22-én kapta meg az Unión Española del Licor válaszát.

| (7) | Az Unión Española del Licor és a Vinum et Spiritus kifogásai a Diario Oficial de la Federaciónban 2012. december 13-án közzétett NOM-006-SCFI-2012 Hivatalos Szabványban (Alkoholos italok – Tequila – Előírások) (4) (a továbbiakban: hivatalos mexikói szabvány) rögzített és a „Tequila”-ra vonatkozó műszaki dokumentációban említett kötelező követelményekkel kapcsolatosak, amelyek az alábbiakra vonatkoznak: a) a kereskedelmi és egészségügyi tájékoztatással, valamint az engedélyezett előállítók hivatkozási számaival kapcsolatos címkézési követelmények; b) a beszállítók és palackozók közötti olyan kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó korlátozások, amelyek a bejegyzett védjegyek vagy egyéb megkülönböztető megjelölések használatának engedélyezésére vonatkoznak, és ily módon korlátozzák a palackozók lehetőségét mexikói termék beszerzésére, valamint a „Tequila” palackozás utáni forgalmazását bizonyos engedélyezett védjegyekre korlátozzák, ezáltal megakadályozva a gazdasági szereplők saját védjegye alatt konkrét engedély nélkül történő forgalmazást; c) a „Tequila” palackozására jogosult uniós gazdasági szereplők engedélyezésére vonatkozó szabályok, valamint a palackozási eljárásokra vonatkozó előírások; d) az Unió területén engedélyezett palackozókra alkalmazott ellenőrzési követelmények, valamint a hivatalos mexikói szabványban a meg nem felelés esetére előírt következmények; e) a keverékkategóriájú „Tequila” termékek (legfeljebb 49 %, az Agave tequilana F.A.C., kék agávéfajtából származó cukorétól eltérő forrásból származó, hozzáadott teljes redukálócukor-tartalom) Unión belüli ömlesztett kereskedelmének tilalma, valamint a keverékkategóriájú ömlesztett „Tequila” harmadik országokon keresztül történő beszerzésének tilalma; továbbá f) annak követelménye, hogy a 100 %-ban agávéból készült „Tequila” kategória a Mexikói Egyesült Államokban kijelölt földrajzi területen található és az engedélyezett előállítók ellenőrzése alatt álló üzemben kell palackozni. A kifogást emelő felek véleménye szerint e követelmények kijátsszák a „Tequila” tagállamokon belüli szabad kereskedelmét és szabad versenyét, és összeegyeztethetetlenek ezekkel, valamint sértik különösen a 110/2008/EK rendelet 6. cikkét. |
| --- | --- |

(7)

Az Unión Española del Licor és a Vinum et Spiritus kifogásai a Diario Oficial de la Federaciónban 2012. december 13-án közzétett NOM-006-SCFI-2012 Hivatalos Szabványban (Alkoholos italok – Tequila – Előírások) (4) (a továbbiakban: hivatalos mexikói szabvány) rögzített és a „Tequila”-ra vonatkozó műszaki dokumentációban említett kötelező követelményekkel kapcsolatosak, amelyek az alábbiakra vonatkoznak: a) a kereskedelmi és egészségügyi tájékoztatással, valamint az engedélyezett előállítók hivatkozási számaival kapcsolatos címkézési követelmények; b) a beszállítók és palackozók közötti olyan kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó korlátozások, amelyek a bejegyzett védjegyek vagy egyéb megkülönböztető megjelölések használatának engedélyezésére vonatkoznak, és ily módon korlátozzák a palackozók lehetőségét mexikói termék beszerzésére, valamint a „Tequila” palackozás utáni forgalmazását bizonyos engedélyezett védjegyekre korlátozzák, ezáltal megakadályozva a gazdasági szereplők saját védjegye alatt konkrét engedély nélkül történő forgalmazást; c) a „Tequila” palackozására jogosult uniós gazdasági szereplők engedélyezésére vonatkozó szabályok, valamint a palackozási eljárásokra vonatkozó előírások; d) az Unió területén engedélyezett palackozókra alkalmazott ellenőrzési követelmények, valamint a hivatalos mexikói szabványban a meg nem felelés esetére előírt következmények; e) a keverékkategóriájú „Tequila” termékek (legfeljebb 49 %, az Agave tequilana F.A.C., kék agávéfajtából származó cukorétól eltérő forrásból származó, hozzáadott teljes redukálócukor-tartalom) Unión belüli ömlesztett kereskedelmének tilalma, valamint a keverékkategóriájú ömlesztett „Tequila” harmadik országokon keresztül történő beszerzésének tilalma; továbbá f) annak követelménye, hogy a 100 %-ban agávéból készült „Tequila” kategória a Mexikói Egyesült Államokban kijelölt földrajzi területen található és az engedélyezett előállítók ellenőrzése alatt álló üzemben kell palackozni. A kifogást emelő felek véleménye szerint e követelmények kijátsszák a „Tequila” tagállamokon belüli szabad kereskedelmét és szabad versenyét, és összeegyeztethetetlenek ezekkel, valamint sértik különösen a 110/2008/EK rendelet 6. cikkét.

| (8) | A kérelmező véleménye szerint a kifogásokat mint elfogadhatatlanokat el kell utasítani, mert a kifogást emelő felek nem használták a 716/2013/EU végrehajtási rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében említett formanyomtatványt a kifogások benyújtásakor, és a kifogást emelő felek nem mutatták be, hogy a 110/2008/EK rendeletben előírt mely konkrét lajstromozási feltételek nem teljesülnek. A kérelmező állítása szerint a palackozás, értékesítés és forgalmazás ellenőrzésére szolgáló rendszer fő célja a „Tequila” nyomon követhetőségének és ezáltal eredetiségének garantálása. A kérelmező emellett kifejti, hogy bármely, ömlesztett „Tequila”-t palackozni kívánó gazdasági szereplő megteheti ezt, ha „Tequila”-palackozói jóváhagyási bizonyítványt szerez, és közös felelősségről szóló megállapodást köt a bejegyzett védjegy vagy egyéb megkülönböztető megjelölés vonatkozásában. |
| --- | --- |

(8)

A kérelmező véleménye szerint a kifogásokat mint elfogadhatatlanokat el kell utasítani, mert a kifogást emelő felek nem használták a 716/2013/EU végrehajtási rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében említett formanyomtatványt a kifogások benyújtásakor, és a kifogást emelő felek nem mutatták be, hogy a 110/2008/EK rendeletben előírt mely konkrét lajstromozási feltételek nem teljesülnek. A kérelmező állítása szerint a palackozás, értékesítés és forgalmazás ellenőrzésére szolgáló rendszer fő célja a „Tequila” nyomon követhetőségének és ezáltal eredetiségének garantálása. A kérelmező emellett kifejti, hogy bármely, ömlesztett „Tequila”-t palackozni kívánó gazdasági szereplő megteheti ezt, ha „Tequila”-palackozói jóváhagyási bizonyítványt szerez, és közös felelősségről szóló megállapodást köt a bejegyzett védjegy vagy egyéb megkülönböztető megjelölés vonatkozásában.

| (9) | A kérelmező véleménye szerint továbbá a hivatalos mexikói szabvány alkalmazását megkérdőjelező észrevételek egyike sem alapoz meg a 110/2008/EK rendelet szerinti kifogást, mivel a „Tequila” megnevezés már kötelező az Unió és a Mexikói Egyesült Államok között létrejött, a szeszes italok megjelölésének kölcsönös elismeréséről és oltalmáról szóló, 1997. május 27-i megállapodás (a továbbiakban: 1997. évi megállapodás) (5) alapján, mely megállapodás 4. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Unió területén oltalom alatt álló „Tequila” nevet csak a Mexikói Egyesült Államok jogszabályaiban és rendelkezéseiben meghatározott feltételek szerint lehet használni. |
| --- | --- |

(9)

A kérelmező véleménye szerint továbbá a hivatalos mexikói szabvány alkalmazását megkérdőjelező észrevételek egyike sem alapoz meg a 110/2008/EK rendelet szerinti kifogást, mivel a „Tequila” megnevezés már kötelező az Unió és a Mexikói Egyesült Államok között létrejött, a szeszes italok megjelölésének kölcsönös elismeréséről és oltalmáról szóló, 1997. május 27-i megállapodás (a továbbiakban: 1997. évi megállapodás) (5) alapján, mely megállapodás 4. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Unió területén oltalom alatt álló „Tequila” nevet csak a Mexikói Egyesült Államok jogszabályaiban és rendelkezéseiben meghatározott feltételek szerint lehet használni.

| (10) | A kifogások kérelmező által hivatkozott formáját illetően a Bizottság úgy vélte, hogy az Unión Española del Licor és a Vinum et Spiritus kifogásai elfogadhatók, mert megfelelnek a 716/2013/EU végrehajtási rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 14. cikkének (1) bekezdésében rögzített követelményeknek, mivel a kifogások az említett végrehajtási rendelet III. mellékletében foglalt „földrajzi árujelzéssel szembeni kifogást tartalmazó kérelem” elnevezésű formanyomtatványban előírt összes információt tartalmazták. |
| --- | --- |

(10)

A kifogások kérelmező által hivatkozott formáját illetően a Bizottság úgy vélte, hogy az Unión Española del Licor és a Vinum et Spiritus kifogásai elfogadhatók, mert megfelelnek a 716/2013/EU végrehajtási rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 14. cikkének (1) bekezdésében rögzített követelményeknek, mivel a kifogások az említett végrehajtási rendelet III. mellékletében foglalt „földrajzi árujelzéssel szembeni kifogást tartalmazó kérelem” elnevezésű formanyomtatványban előírt összes információt tartalmazták.

| (11) | Ami a hivatalos mexikói szabványban foglalt szabályok alkalmazhatóságát illeti, mivel e szabvány egy harmadik országbeli szabályozás, a Bizottság véleménye szerint az nem rendelkezik az Unióban az ország területén kívüli közvetlen hatással. Mindazonáltal a „Tequila”-ra vonatkozó műszaki dokumentáció főbb előírásainak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzététele révén a hivatalos mexikói szabvány bizonyos szabályai kifejezetten említést nyernek, és ezért állítólagosan alkalmazandók az exportra szánt termékre. E szabályok körébe tartoznak az előállítási követelmények, a címkézéssel kapcsolatos rendelkezések, valamint a 100 %-ban agávéból készült „Tequila” kategória palackozására vonatkozó szabályok, amelyeket az Európai Unió Hivatalos Lapjában szereplő említett közzététel tartalmaz, illetve amelyekre e közzététel hivatkozik. Az olyan rendszer, amely lehetővé teszi valamely harmadik ország gazdasági szereplői vagy hatóságai számára, hogy valamely termék behozatalát követően az uniós jog elveivel összeegyeztethetetlen módon az egységes piac egészén megakadályozzák e termék forgalmazását, nem részesülhet oltalomban a 110/2008/EK rendelet alapján. |
| --- | --- |

(11)

Ami a hivatalos mexikói szabványban foglalt szabályok alkalmazhatóságát illeti, mivel e szabvány egy harmadik országbeli szabályozás, a Bizottság véleménye szerint az nem rendelkezik az Unióban az ország területén kívüli közvetlen hatással. Mindazonáltal a „Tequila”-ra vonatkozó műszaki dokumentáció főbb előírásainak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzététele révén a hivatalos mexikói szabvány bizonyos szabályai kifejezetten említést nyernek, és ezért állítólagosan alkalmazandók az exportra szánt termékre. E szabályok körébe tartoznak az előállítási követelmények, a címkézéssel kapcsolatos rendelkezések, valamint a 100 %-ban agávéból készült „Tequila” kategória palackozására vonatkozó szabályok, amelyeket az Európai Unió Hivatalos Lapjában szereplő említett közzététel tartalmaz, illetve amelyekre e közzététel hivatkozik. Az olyan rendszer, amely lehetővé teszi valamely harmadik ország gazdasági szereplői vagy hatóságai számára, hogy valamely termék behozatalát követően az uniós jog elveivel összeegyeztethetetlen módon az egységes piac egészén megakadályozzák e termék forgalmazását, nem részesülhet oltalomban a 110/2008/EK rendelet alapján.

| (12) | A „Tequila”-t az Unió területén oltalomban részesítő 1997. évi megállapodáshoz való viszonyt illetően emlékeztetni kell arra, hogy a 110/2008/EK rendelet alapján megszerezhető oltalom az 1997. évi megállapodás által lefektetettől független, eltérő jogi rendszeren alapul. Mivel a kérelmező úgy döntött, hogy az 1997. évi megállapodás által biztosított oltalom mellett a „Tequila” földrajzi árujelző egyéni oltalma iránti kérelmet is benyújtja a 110/2008/EK rendelet alapján, egyértelművé kell tenni, hogy a két eszköz által biztosított oltalom az egyes eszközök saját szabályainak megfelelően áll fenn. |
| --- | --- |

(12)

A „Tequila”-t az Unió területén oltalomban részesítő 1997. évi megállapodáshoz való viszonyt illetően emlékeztetni kell arra, hogy a 110/2008/EK rendelet alapján megszerezhető oltalom az 1997. évi megállapodás által lefektetettől független, eltérő jogi rendszeren alapul. Mivel a kérelmező úgy döntött, hogy az 1997. évi megállapodás által biztosított oltalom mellett a „Tequila” földrajzi árujelző egyéni oltalma iránti kérelmet is benyújtja a 110/2008/EK rendelet alapján, egyértelművé kell tenni, hogy a két eszköz által biztosított oltalom az egyes eszközök saját szabályainak megfelelően áll fenn.

| (13) | A Bizottság megvizsgálta a kifogást emelő felek és a kérelmező által felhozott érveket és előterjesztett bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott, hogy a „Tequila” elnevezést lajstromozni kell földrajzi árujelzőként a 110/2008/EK rendelet III. mellékletében az alábbi megfontolások alapján. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság megvizsgálta a kifogást emelő felek és a kérelmező által felhozott érveket és előterjesztett bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott, hogy a „Tequila” elnevezést lajstromozni kell földrajzi árujelzőként a 110/2008/EK rendelet III. mellékletében az alábbi megfontolások alapján.

| (14) | A (7) preambulumbekezdés a) pontjában említett címkézési követelményeket illetően a 110/2008/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a tagállamok az említett rendelet II. mellékletében foglaltaknál szigorúbb további szabályokat határozhatnak meg a gyártásra, megnevezésre, kiszerelésre és címkézésre vonatkozóan, feltéve, hogy az így elfogadott szabályok az uniós joggal összhangban vannak. Az említett rendelet 6. cikkének (1) bekezdését megfelelően alkalmazni kell a harmadik országok hatóságai által meghatározott szabályokra is. A hivatalos mexikói szabvány és a „Tequila”-ra vonatkozó műszaki dokumentáció főbb előírásainak 9. szakasza alapján úgy tűnik, hogy a Mexikói Egyesült Államok a 110/2008/EK rendeletben meghatározottakat kiegészítő szigorúbb szabályokat ír elő minden „Tequila” termék címkézésére vonatkozóan. A kérdéses szabályok a kereskedelmi és egészségügyi tájékoztatásra, valamint az engedélyezett előállítót vagy palackozót azonosító hivatkozási számokra, nevekre és címekre vonatkoznak. E követelmények nem összeegyeztethetetlenek a címkézésre vonatkozó uniós szabályokkal, különösen pedig az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) foglalt címkézési szabályokkal. Annak követelménye, hogy a gazdasági szereplőket hivatkozási számmal vagy névvel és címmel kell azonosítani, indokolható az átláthatósághoz és a nyomon követhetőséghez fűződő érdekkel, és nem minősül észszerűtlen követelménynek. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a címkézési követelményekkel kapcsolatos kifogásolási okok nem megalapozottak, és azokat el kell utasítani. |
| --- | --- |

(14)

A (7) preambulumbekezdés a) pontjában említett címkézési követelményeket illetően a 110/2008/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a tagállamok az említett rendelet II. mellékletében foglaltaknál szigorúbb további szabályokat határozhatnak meg a gyártásra, megnevezésre, kiszerelésre és címkézésre vonatkozóan, feltéve, hogy az így elfogadott szabályok az uniós joggal összhangban vannak. Az említett rendelet 6. cikkének (1) bekezdését megfelelően alkalmazni kell a harmadik országok hatóságai által meghatározott szabályokra is. A hivatalos mexikói szabvány és a „Tequila”-ra vonatkozó műszaki dokumentáció főbb előírásainak 9. szakasza alapján úgy tűnik, hogy a Mexikói Egyesült Államok a 110/2008/EK rendeletben meghatározottakat kiegészítő szigorúbb szabályokat ír elő minden „Tequila” termék címkézésére vonatkozóan. A kérdéses szabályok a kereskedelmi és egészségügyi tájékoztatásra, valamint az engedélyezett előállítót vagy palackozót azonosító hivatkozási számokra, nevekre és címekre vonatkoznak. E követelmények nem összeegyeztethetetlenek a címkézésre vonatkozó uniós szabályokkal, különösen pedig az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) foglalt címkézési szabályokkal. Annak követelménye, hogy a gazdasági szereplőket hivatkozási számmal vagy névvel és címmel kell azonosítani, indokolható az átláthatósághoz és a nyomon követhetőséghez fűződő érdekkel, és nem minősül észszerűtlen követelménynek. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a címkézési követelményekkel kapcsolatos kifogásolási okok nem megalapozottak, és azokat el kell utasítani.

| (15) | A (7) preambulumbekezdés b) pontjában említett, a beszállítók és palackozók közötti kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó korlátozásokat, valamint a (7) preambulumbekezdés c) pontjában említett, az uniós palackozók engedélyezésére és az említett engedélyezéssel kapcsolatos eljárásokra vonatkozó szabályokat a nyomon követhetőség biztosításának és a csalások megelőzésének szükségessége indokolja. A szabályok kifejezetten az exportra szánt termékek címkézésre alkalmazandók, amint azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett, a „Tequila” műszaki dokumentációjának főbb előírásai 9. szakaszának második bekezdése megállapítja, amely a „Tequila” kifejezés és a Mexikói Iparjogvédelmi Intézethez benyújtott, közös felelősségről szóló megállapodás szerinti bejegyzett védjegyek vagy egyéb megkülönböztető megjelölés használatára vonatkozik. A Bizottság véleménye szerint e szabályok és rendelkezések arányosak és indokoltak annyiban, amennyiben a „Tequila” kifejezés Unión belüli használatára alkalmazandók, és a kifogásolási okok nem megalapozottak, és azokat el kell utasítani. |
| --- | --- |

(15)

A (7) preambulumbekezdés b) pontjában említett, a beszállítók és palackozók közötti kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó korlátozásokat, valamint a (7) preambulumbekezdés c) pontjában említett, az uniós palackozók engedélyezésére és az említett engedélyezéssel kapcsolatos eljárásokra vonatkozó szabályokat a nyomon követhetőség biztosításának és a csalások megelőzésének szükségessége indokolja. A szabályok kifejezetten az exportra szánt termékek címkézésre alkalmazandók, amint azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett, a „Tequila” műszaki dokumentációjának főbb előírásai 9. szakaszának második bekezdése megállapítja, amely a „Tequila” kifejezés és a Mexikói Iparjogvédelmi Intézethez benyújtott, közös felelősségről szóló megállapodás szerinti bejegyzett védjegyek vagy egyéb megkülönböztető megjelölés használatára vonatkozik. A Bizottság véleménye szerint e szabályok és rendelkezések arányosak és indokoltak annyiban, amennyiben a „Tequila” kifejezés Unión belüli használatára alkalmazandók, és a kifogásolási okok nem megalapozottak, és azokat el kell utasítani.

| (16) | Ami a (7) preambulumbekezdés d) pontjában említett, az Unió területén engedélyezett palackozókra alkalmazott ellenőrzési követelményeket, valamint a hivatalos mexikói szabványban a meg nem felelés esetére előírt következményeket illeti, a 110/2008/EK rendelet 22. cikke az előírásnak való megfelelésnek a termék forgalomba hozatalát megelőző – a fogyasztóknak való értékesítésre szánt „Tequila” esetében a palackozási tevékenységekre is kiterjedő – ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket határoz meg, és kifejezetten előírja, hogy a megfelelés ellenőrzését a harmadik országból származó termékek esetében a harmadik ország hatóságai, illetve egy vagy több terméktanúsító szerv biztosítja. A Bizottság megjegyzi, hogy az ellenőrzési eljárásokat és a meg nem felelés esetén teendő intézkedéseket a nyomon követhetőség biztosításának, valamint az összekeverés és az ilyen termékek esetében nehezen feltárható csalás megelőzésének szükségessége indokolja. Amennyiben a hivatalos mexikói szabvány előírja a műszaki dokumentáció előírásainak való megfelelés ellenőrzését a fogyasztóknak való értékesítésre szánt „Tequila” uniós forgalomba hozatalát megelőzően, a szabályok összhangban állnak a 110/2008/EK rendelet 22. cikkének (2) bekezdésével. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az ellenőrzési követelményekkel kapcsolatos kifogásolási okok nem megalapozottak, és azokat el kell utasítani. |
| --- | --- |

(16)

Ami a (7) preambulumbekezdés d) pontjában említett, az Unió területén engedélyezett palackozókra alkalmazott ellenőrzési követelményeket, valamint a hivatalos mexikói szabványban a meg nem felelés esetére előírt következményeket illeti, a 110/2008/EK rendelet 22. cikke az előírásnak való megfelelésnek a termék forgalomba hozatalát megelőző – a fogyasztóknak való értékesítésre szánt „Tequila” esetében a palackozási tevékenységekre is kiterjedő – ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket határoz meg, és kifejezetten előírja, hogy a megfelelés ellenőrzését a harmadik országból származó termékek esetében a harmadik ország hatóságai, illetve egy vagy több terméktanúsító szerv biztosítja. A Bizottság megjegyzi, hogy az ellenőrzési eljárásokat és a meg nem felelés esetén teendő intézkedéseket a nyomon követhetőség biztosításának, valamint az összekeverés és az ilyen termékek esetében nehezen feltárható csalás megelőzésének szükségessége indokolja. Amennyiben a hivatalos mexikói szabvány előírja a műszaki dokumentáció előírásainak való megfelelés ellenőrzését a fogyasztóknak való értékesítésre szánt „Tequila” uniós forgalomba hozatalát megelőzően, a szabályok összhangban állnak a 110/2008/EK rendelet 22. cikkének (2) bekezdésével. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az ellenőrzési követelményekkel kapcsolatos kifogásolási okok nem megalapozottak, és azokat el kell utasítani.

| (17) | A (7) preambulumbekezdés e) pontjában említett, a keverékkategóriájú „Tequila” termékek Unión belüli ömlesztett kereskedelmének állítólagos tilalmát illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a „Tequila”-ra vonatkozó műszaki dokumentációnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett főbb előírásai csak azt a konkrét szabályt részletezik, amely a 100 %-ban agávéból készült „Tequila” kategória esetében tiltja az ömlesztett termékkel való kereskedelmet, és nem hivatkoznak az Unióba már importált keverékkategóriájú ömlesztett „Tequila” egységes piacon belüli kereskedelmének tilalmára. |
| --- | --- |

(17)

A (7) preambulumbekezdés e) pontjában említett, a keverékkategóriájú „Tequila” termékek Unión belüli ömlesztett kereskedelmének állítólagos tilalmát illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a „Tequila”-ra vonatkozó műszaki dokumentációnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett főbb előírásai csak azt a konkrét szabályt részletezik, amely a 100 %-ban agávéból készült „Tequila” kategória esetében tiltja az ömlesztett termékkel való kereskedelmet, és nem hivatkoznak az Unióba már importált keverékkategóriájú ömlesztett „Tequila” egységes piacon belüli kereskedelmének tilalmára.

| (18) | A keverékkategóriájú ömlesztett „Tequila” harmadik országokon keresztül történő beszerzésének azon követelményből eredő állítólagos tilalmát illetően, hogy a Mexikói Iparjogvédelmi Intézethez benyújtandó, közös felelősségről szóló megállapodást kell kötni az ömlesztett termékkel való ellátásra vonatkozóan, valamint a nyomon követhetőség biztosításának és a csalás megelőzésének szükségességére tekintettel a Bizottság véleménye szerint indokolt előírni, hogy az ömlesztett termék csak a származási ország előállítóitól szerezhető be az Unión kívülről. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az ömlesztett termékre vonatkozó korlátozásokkal kapcsolatos kifogásolási okok nem megalapozottak, és azokat el kell utasítani. |
| --- | --- |

(18)

A keverékkategóriájú ömlesztett „Tequila” harmadik országokon keresztül történő beszerzésének azon követelményből eredő állítólagos tilalmát illetően, hogy a Mexikói Iparjogvédelmi Intézethez benyújtandó, közös felelősségről szóló megállapodást kell kötni az ömlesztett termékkel való ellátásra vonatkozóan, valamint a nyomon követhetőség biztosításának és a csalás megelőzésének szükségességére tekintettel a Bizottság véleménye szerint indokolt előírni, hogy az ömlesztett termék csak a származási ország előállítóitól szerezhető be az Unión kívülről. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az ömlesztett termékre vonatkozó korlátozásokkal kapcsolatos kifogásolási okok nem megalapozottak, és azokat el kell utasítani.

| (19) | Ami azt a kifogást illeti, hogy a (7) preambulumbekezdés f) pontjában említett, a 100 %-ban agávéból készült „Tequila” kategóriára alkalmazandó, a körülhatárolt földrajzi területen belüli kötelező palackozásra vonatkozó követelmény nincs összhangban az uniós joggal, meg kell állapítani, hogy a 716/2013/EU végrehajtási rendelet 10. cikkével összhangban a szeszes ital körülhatárolt földrajzi területen belüli palackozását érintő minden korlátozást meg kell indokolni a műszaki dokumentációban, mivel e korlátozások potenciálisan korlátozzák az áruk szabad mozgását és a szolgáltatásnyújtás szabadságának érvényesülését az egységes piacon belül. Az uniós jog nem alkalmazható annak megállapítására, hogy valamely harmadik ország korlátozhatja-e vagy sem a palackozást saját területén belül, alkalmazandó azonban az ömlesztett termékek Unión belüli újrapalackozására vagy palackozására vonatkozó korlátozások megakadályozására, ha ezen ömlesztett termékeket harmadik országból exportálták az Unióba. Ezek a korlátozások csak akkor megengedhetők, ha szükséges, arányos és megfelelő intézkedést jelentenek a földrajzi árujelző jó hírnevének megőrzése céljából (7). |
| --- | --- |

(19)

Ami azt a kifogást illeti, hogy a (7) preambulumbekezdés f) pontjában említett, a 100 %-ban agávéból készült „Tequila” kategóriára alkalmazandó, a körülhatárolt földrajzi területen belüli kötelező palackozásra vonatkozó követelmény nincs összhangban az uniós joggal, meg kell állapítani, hogy a 716/2013/EU végrehajtási rendelet 10. cikkével összhangban a szeszes ital körülhatárolt földrajzi területen belüli palackozását érintő minden korlátozást meg kell indokolni a műszaki dokumentációban, mivel e korlátozások potenciálisan korlátozzák az áruk szabad mozgását és a szolgáltatásnyújtás szabadságának érvényesülését az egységes piacon belül. Az uniós jog nem alkalmazható annak megállapítására, hogy valamely harmadik ország korlátozhatja-e vagy sem a palackozást saját területén belül, alkalmazandó azonban az ömlesztett termékek Unión belüli újrapalackozására vagy palackozására vonatkozó korlátozások megakadályozására, ha ezen ömlesztett termékeket harmadik országból exportálták az Unióba. Ezek a korlátozások csak akkor megengedhetők, ha szükséges, arányos és megfelelő intézkedést jelentenek a földrajzi árujelző jó hírnevének megőrzése céljából (7).

| (20) | A műszaki dokumentáció főbb előírásainak 7. szakaszában a kérelmező azt állítja, hogy a palackozási korlátozás célja az összetettebb érzékszervi jellemzők megőrzése, mely jellemzőkre az ömlesztett szállítás veszélyt jelenthet, mivel az Agave tequilana F.A.C. (kék agávé) agávéfajtából kinyert cukortól eltérő cukrok hozzáadására nem került sor. A kérelmező emellett az állítja, hogy a palackozási korlátozás másik oka a 100 %-ban agávéból készült „Tequila” hírnevének megőrzése, mely hírnév alapvetően a különleges jellemzőkön és általánosabban a termék minőségén alapul, amely másfelől a helyi engedélyezett előállítók szaktudásából ered, és amelyet veszélyeztethet az összekeverés és a nehezen feltárható csalás kockázata. A szóban forgó követelményt annak korlátozó hatása ellenére az uniós joggal összeegyeztethetőnek kell tekinteni, ha bizonyítást nyer, hogy az szükséges és arányos, valamint alkalmas a „Tequila” mexikói megjelölés által az ügyfelek körében kétségbevonhatatlanul élvezett tekintélyes hírnév fenntartására. A műszaki dokumentációban foglalt információk alapján a palackozási korlátozás a „Tequila” egyetlen kategóriájára korlátozódik, miközben nem akadályozza a keverékkategóriájú ömlesztett „Tequila” (amelynek a nyersanyagtól eltérő forrásból származó cukortartalma legfeljebb 49 %) Unióba történő behozatalát, mely kategóriára az említett korlátozás nem vonatkozik. A korlátozás területi hatálya a „Tequila” tekintetében egy öt mexikói államra kiterjedő körülhatárolt földrajzi területre korlátozódik. A kérelmező által előterjesztett bizonyítékok alapján e korlátozás indokolt a termék összetételével és a fogyasztók körében élvezett hírnevével kapcsolatos garancia fenntartásával arányos és arra megfelelő intézkedésként. Ezenkívül nem voltak azonosíthatók az ellenőrzés megfelelő szintjének biztosítására alkalmas kevésbé korlátozó intézkedések. Ezért a 100 %-ban agávéból készült „Tequila” kategória kötelező palackozására vonatkozó korlátozás szükséges indokolása összeegyeztethető a 716/2013/EU végrehajtási rendelet 10. cikkével. |
| --- | --- |

(20)

A műszaki dokumentáció főbb előírásainak 7. szakaszában a kérelmező azt állítja, hogy a palackozási korlátozás célja az összetettebb érzékszervi jellemzők megőrzése, mely jellemzőkre az ömlesztett szállítás veszélyt jelenthet, mivel az Agave tequilana F.A.C. (kék agávé) agávéfajtából kinyert cukortól eltérő cukrok hozzáadására nem került sor. A kérelmező emellett az állítja, hogy a palackozási korlátozás másik oka a 100 %-ban agávéból készült „Tequila” hírnevének megőrzése, mely hírnév alapvetően a különleges jellemzőkön és általánosabban a termék minőségén alapul, amely másfelől a helyi engedélyezett előállítók szaktudásából ered, és amelyet veszélyeztethet az összekeverés és a nehezen feltárható csalás kockázata. A szóban forgó követelményt annak korlátozó hatása ellenére az uniós joggal összeegyeztethetőnek kell tekinteni, ha bizonyítást nyer, hogy az szükséges és arányos, valamint alkalmas a „Tequila” mexikói megjelölés által az ügyfelek körében kétségbevonhatatlanul élvezett tekintélyes hírnév fenntartására. A műszaki dokumentációban foglalt információk alapján a palackozási korlátozás a „Tequila” egyetlen kategóriájára korlátozódik, miközben nem akadályozza a keverékkategóriájú ömlesztett „Tequila” (amelynek a nyersanyagtól eltérő forrásból származó cukortartalma legfeljebb 49 %) Unióba történő behozatalát, mely kategóriára az említett korlátozás nem vonatkozik. A korlátozás területi hatálya a „Tequila” tekintetében egy öt mexikói államra kiterjedő körülhatárolt földrajzi területre korlátozódik. A kérelmező által előterjesztett bizonyítékok alapján e korlátozás indokolt a termék összetételével és a fogyasztók körében élvezett hírnevével kapcsolatos garancia fenntartásával arányos és arra megfelelő intézkedésként. Ezenkívül nem voltak azonosíthatók az ellenőrzés megfelelő szintjének biztosítására alkalmas kevésbé korlátozó intézkedések. Ezért a 100 %-ban agávéból készült „Tequila” kategória kötelező palackozására vonatkozó korlátozás szükséges indokolása összeegyeztethető a 716/2013/EU végrehajtási rendelet 10. cikkével.

| (21) | A fenti okok miatt a Bizottság úgy véli, hogy a „Tequila” földrajzi árujelzőnek a 110/2008/EK rendelet III. mellékletében történő lajstromozásával szemben emelt kifogásban a 100 %-ban agávéból készült „Tequila” kategóriára vonatkozó, a körülhatárolt földrajzi területen belüli kötelező palackozással kapcsolatban szolgáltatott okok nem megalapozottak, és azokat el kell utasítani. |
| --- | --- |

(21)

A fenti okok miatt a Bizottság úgy véli, hogy a „Tequila” földrajzi árujelzőnek a 110/2008/EK rendelet III. mellékletében történő lajstromozásával szemben emelt kifogásban a 100 %-ban agávéból készült „Tequila” kategóriára vonatkozó, a körülhatárolt földrajzi területen belüli kötelező palackozással kapcsolatban szolgáltatott okok nem megalapozottak, és azokat el kell utasítani.

| (22) | A fentiekre tekintettel és a 110/2008/EK rendelet 17. cikke (8) bekezdésének megfelelően a Bizottság úgy véli, hogy a „Tequila” földrajzi árujelzőként való lajstromozása iránti kérelem megfelel az említett rendeletben rögzített feltételeknek. A „Tequila” elnevezést ezért földrajzi árujelzőként oltalomban kell részesíteni és lajstromozni kell a 110/2008/EK rendelet III. mellékletében. |
| --- | --- |

(22)

A fentiekre tekintettel és a 110/2008/EK rendelet 17. cikke (8) bekezdésének megfelelően a Bizottság úgy véli, hogy a „Tequila” földrajzi árujelzőként való lajstromozása iránti kérelem megfelel az említett rendeletben rögzített feltételeknek. A „Tequila” elnevezést ezért földrajzi árujelzőként oltalomban kell részesíteni és lajstromozni kell a 110/2008/EK rendelet III. mellékletében.

| (23) | A 110/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(23)

A 110/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (24) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a szeszes italokkal foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(24)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a szeszes italokkal foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 110/2008/EK rendelet III. mellékletében, a „Más szeszes ital” termékkategóriában a táblázat a következő bejegyzéssel egészül ki:

| | „Tequila | Mexikói Egyesült Államok” |
| --- | --- | --- |

„Tequila

Mexikói Egyesült Államok”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. február 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 39., 2008.2.13., 16. o.

1

(2)  
  HL C 255., 2016.7.14., 5. o.

2

(3)  A Bizottság 716/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. július 25.) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak megállapításáról (HL L 201., 2013.7.26., 21. o.).

3

(4)  A 2012. december 13-i mexikói Diario Oficialban közzétett NORMA Oficial Mexicana NOM-006-SCFI-2012, Bebidas alcohólicas – Tequila – Especificaciones.

4

(5)  
  HL L 152., 1997.6.11., 15. o. Az 1997. évi megállapodás végrehajtása a 936/2009/EK bizottsági rendelet (HL L 264., 2009.10.8., 5. o.) alapján történt.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1169/2011/EU rendelete (2011. október 25.) a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 304., 2011.11.22., 18. o.).

6

(7)  A 716/2013/EU végrehajtási rendelet (6) preambulumbekezdése.

7

---

| 2019.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/336 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. február 27.)

az 1141/2010/EU rendeletnek és a 686/2012/EU végrehajtási rendeletnek az 1-metil-ciklopropén, a famoxadon, a mankozeb, a metiokarb, a metoxifenozid, a pirimikarb, a pirimifosz-metil és a tiakloprid értékelésére kijelölt referens tagállam tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 19. cikkére,

mivel:

| (1) | A 686/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) és az 1141/2010/EU bizottsági rendelet (3) egyes, növényvédő szerekben található hatóanyagok értékelésére az Egyesült Királyságot jelölte ki referens tagállamnak. |
| --- | --- |

(1)

A 686/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) és az 1141/2010/EU bizottsági rendelet (3) egyes, növényvédő szerekben található hatóanyagok értékelésére az Egyesült Királyságot jelölte ki referens tagállamnak.

| (2) | 2017. március 29-én az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke alapján értesítette az Európai Tanácsot az Unióból való kilépésre irányuló szándékáról. A kilépésről rendelkező megállapodás hatálybalépésének időpontjától, illetve ennek hiányában a bejelentéstől számított két év elteltével, vagyis 2019. március 30-tól a Szerződések alkalmazandósága az Egyesült Királyságra vonatkozóan megszűnik, kivéve, ha az Európai Tanács az Egyesült Királysággal egyetértésben egyhangúlag ennek a határidőnek a meghosszabbításáról határoz. |
| --- | --- |

(2)

2017. március 29-én az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke alapján értesítette az Európai Tanácsot az Unióból való kilépésre irányuló szándékáról. A kilépésről rendelkező megállapodás hatálybalépésének időpontjától, illetve ennek hiányában a bejelentéstől számított két év elteltével, vagyis 2019. március 30-tól a Szerződések alkalmazandósága az Egyesült Királyságra vonatkozóan megszűnik, kivéve, ha az Európai Tanács az Egyesült Királysággal egyetértésben egyhangúlag ennek a határidőnek a meghosszabbításáról határoz.

| (3) | A tárgyalók által elfogadott és az Európai Tanács által jóváhagyott, kilépésről rendelkező megállapodás tervezete (az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke) olyan szabályozást tartalmaz, amely lehetővé teszi az uniós jog rendelkezéseinek alkalmazását az Egyesült Királyságra vonatkozóan és az Egyesült Királyságban azon időpontot követően, hogy a Szerződések alkalmazandósága az Egyesült Királyságra vonatkozóan megszűnik. Amennyiben a megállapodás hatályba lép, a növényvédő szerekre vonatkozó uniós jogszabályok a megállapodásnak megfelelően alkalmazandók lesznek az Egyesült Királyságra vonatkozóan és az Egyesült Királyságban az átmeneti időszak alatt, majd ezen időszak elteltével alkalmazandóságuk megszűnik. Mindazonáltal, még ha az EU és az Egyesült Királyság ratifikálja is a kilépésről rendelkező megállapodást, az Egyesült Királyság a kockázatértékelések, vizsgálatok, jóváhagyások vagy engedélyezések tekintetében az átmeneti időszakban nem járhat el vezető hatóságként sem uniós szinten, sem pedig a tagállamok szintjén együttesen eljárva, ahogy arról többek között az 1107/2009/EK rendelet is rendelkezik. |
| --- | --- |

(3)

A tárgyalók által elfogadott és az Európai Tanács által jóváhagyott, kilépésről rendelkező megállapodás tervezete (az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke) olyan szabályozást tartalmaz, amely lehetővé teszi az uniós jog rendelkezéseinek alkalmazását az Egyesült Királyságra vonatkozóan és az Egyesült Királyságban azon időpontot követően, hogy a Szerződések alkalmazandósága az Egyesült Királyságra vonatkozóan megszűnik. Amennyiben a megállapodás hatályba lép, a növényvédő szerekre vonatkozó uniós jogszabályok a megállapodásnak megfelelően alkalmazandók lesznek az Egyesült Királyságra vonatkozóan és az Egyesült Királyságban az átmeneti időszak alatt, majd ezen időszak elteltével alkalmazandóságuk megszűnik. Mindazonáltal, még ha az EU és az Egyesült Királyság ratifikálja is a kilépésről rendelkező megállapodást, az Egyesült Királyság a kockázatértékelések, vizsgálatok, jóváhagyások vagy engedélyezések tekintetében az átmeneti időszakban nem járhat el vezető hatóságként sem uniós szinten, sem pedig a tagállamok szintjén együttesen eljárva, ahogy arról többek között az 1107/2009/EK rendelet is rendelkezik.

| (4) | Ezért más tagállamokat kell kijelölni azon hatóanyagok értékelésére, amelyek esetében az Egyesült Királyság a referens tagállam, és amelyek jóváhagyásának megújításáról 2019. március 30. előtt várhatóan nem fog döntés születni. Az érintett hatóanyagok az 1-metil-ciklopropén, a famoxadon, a mankozeb, a metiokarb, a metoxifenozid, a pirimikarb, a pirimifosz-metil és a tiakloprid. |
| --- | --- |

(4)

Ezért más tagállamokat kell kijelölni azon hatóanyagok értékelésére, amelyek esetében az Egyesült Királyság a referens tagállam, és amelyek jóváhagyásának megújításáról 2019. március 30. előtt várhatóan nem fog döntés születni. Az érintett hatóanyagok az 1-metil-ciklopropén, a famoxadon, a mankozeb, a metiokarb, a metoxifenozid, a pirimikarb, a pirimifosz-metil és a tiakloprid.

| (5) | A kijelöléskor figyelembe kell venni, hogy biztosítva legyen a felelősségi körök és a munka kiegyensúlyozott megoszlása a tagállamok között. |
| --- | --- |

(5)

A kijelöléskor figyelembe kell venni, hogy biztosítva legyen a felelősségi körök és a munka kiegyensúlyozott megoszlása a tagállamok között.

| (6) | mivel az érintett hatóanyagok értékelése már előrehaladott állapotban van, és várhatóan már nem igényel nagy munkaráfordítást, az értékelésekhez nem szükséges társreferens tagállamot kijelölni. |
| --- | --- |

(6)

mivel az érintett hatóanyagok értékelése már előrehaladott állapotban van, és várhatóan már nem igényel nagy munkaráfordítást, az értékelésekhez nem szükséges társreferens tagállamot kijelölni.

| (7) | A 686/2012/EU végrehajtási rendeletet és az 1141/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 686/2012/EU végrehajtási rendeletet és az 1141/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Ezt a rendeletet 2019. március 30-tól kell alkalmazni. Abban az esetben azonban, ha az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében említett kétéves időszakot meghosszabbítják, ezt a rendeletet az azt követő naptól kell alkalmazni, hogy lejárt a növényvédő szerekre vonatkozó jogszabályok alkalmazandósága az Egyesült Királyságra vonatkozóan és az Egyesült Királyságban, mivel az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelet (4) 4. cikkének (3) bekezdése szerint ha egy jogi aktus alkalmazásának megszűnésére egy adott időpontot határoztak meg, az az erre az időpontra eső nap utolsó órájának befejeződésekor következnek be. |
| --- | --- |

(8)

Ezt a rendeletet 2019. március 30-tól kell alkalmazni. Abban az esetben azonban, ha az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében említett kétéves időszakot meghosszabbítják, ezt a rendeletet az azt követő naptól kell alkalmazni, hogy lejárt a növényvédő szerekre vonatkozó jogszabályok alkalmazandósága az Egyesült Királyságra vonatkozóan és az Egyesült Királyságban, mivel az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelet (4) 4. cikkének (3) bekezdése szerint ha egy jogi aktus alkalmazásának megszűnésére egy adott időpontot határoztak meg, az az erre az időpontra eső nap utolsó órájának befejeződésekor következnek be.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 686/2012/EU végrehajtási rendelet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az 1141/2010/EU rendelet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2019. március 30-tól kell alkalmazni.

Abban az esetben azonban, ha az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében említett kétéves időszak meghosszabbításáról születik döntés, ezt a rendeletet az azt követő naptól kell alkalmazni, hogy lejárt a növényvédő szerekre vonatkozó jogszabályok alkalmazandósága az Egyesült Királyságra vonatkozóan és az Egyesült Királyságban.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. február 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 686/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 26.) a hatóanyagok meghosszabbítási eljáráshoz végzendő értékelésének tagállamok közötti felosztásáról (HL L 200., 2012.7.27., 5. o.).

2

(3)  A Bizottság 1141/2010/EU rendelete (2010. december 7.) a hatóanyagok második csoportját illetően a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétel megújítási eljárásának meghatározásáról és ezen anyagok jegyzékének létrehozásáról (HL L 322., 2010.12.8., 10. o.).

3

(4)  A Tanács 1182/71/EGK, Euratom rendelete (1971. június 3.) az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról (HL L 124., 1971.6.8., 1. o.).

4

---

I. MELLÉKLET

A 686/2012/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. része az alábbiak szerint módosul:

| a) | az 1-metil-ciklopropénre vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:







  Hatóanyag | Jelentéstevő tagállam | Társjelentéstevő tagállam |
| --- | --- | --- | --- |
| „1-metil-ciklopropén | NL” | |

a)

az 1-metil-ciklopropénre vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:

Hatóanyag

Jelentéstevő tagállam

Társjelentéstevő tagállam

„1-metil-ciklopropén

NL”

| b) | a makozebre vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:







  Hatóanyag | Jelentéstevő tagállam | Társjelentéstevő tagállam |
| --- | --- | --- | --- |
| „Mankozeb | EL” | |

b)

a makozebre vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:

Hatóanyag

Jelentéstevő tagállam

Társjelentéstevő tagállam

„Mankozeb

EL”

| c) | a metiokarbra vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:







  Hatóanyag | Jelentéstevő tagállam | Társjelentéstevő tagállam |
| --- | --- | --- | --- |
| „Metiokarb | DE” | |

c)

a metiokarbra vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:

Hatóanyag

Jelentéstevő tagállam

Társjelentéstevő tagállam

„Metiokarb

DE”

| d) | a metoxifenozidra vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:







  Hatóanyag | Jelentéstevő tagállam | Társjelentéstevő tagállam |
| --- | --- | --- | --- |
| „Metoxifenozid | SK” | |

d)

a metoxifenozidra vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:

Hatóanyag

Jelentéstevő tagállam

Társjelentéstevő tagállam

„Metoxifenozid

SK”

| e) | a pirimikarbra vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:







  Hatóanyag | Jelentéstevő tagállam | Társjelentéstevő tagállam |
| --- | --- | --- | --- |
| „Pirimikarb | SE” | |

e)

a pirimikarbra vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:

Hatóanyag

Jelentéstevő tagállam

Társjelentéstevő tagállam

„Pirimikarb

SE”

| f) | a pirimifosz-metilre vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:







  Hatóanyag | Jelentéstevő tagállam | Társjelentéstevő tagállam |
| --- | --- | --- | --- |
| „Pirimifosz-metil | FR” | |

f)

a pirimifosz-metilre vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:

Hatóanyag

Jelentéstevő tagállam

Társjelentéstevő tagállam

„Pirimifosz-metil

FR”

| g) | a tiaklopridre vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:







  Hatóanyag | Jelentéstevő tagállam | Társjelentéstevő tagállam |
| --- | --- | --- | --- |
| „Tiakloprid | DE” | |

g)

a tiaklopridre vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:

Hatóanyag

Jelentéstevő tagállam

Társjelentéstevő tagállam

„Tiakloprid

DE”

---

II. MELLÉKLET

Az 1141/2010/EU rendelet I. mellékletében a famoxadonra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

| A. oszlop | | B. oszlop | C. oszlop | D. oszlop |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Famoxadon | 2012 | FI | | 2012. augusztus 31.” |

A. oszlop

B. oszlop

C. oszlop

D. oszlop

„Famoxadon

2012

FI

2012. augusztus 31.”

---

| 2019.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/12

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/337 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. február 27.)

a mefentriflukonazol hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Egyesült Királysághoz 2016. február 29-én egy, az 1107/2009/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem érkezett a BASF Agro B.V. vállalattól a mefentriflukonazol hatóanyag jóváhagyására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az Egyesült Királysághoz 2016. február 29-én egy, az 1107/2009/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem érkezett a BASF Agro B.V. vállalattól a mefentriflukonazol hatóanyag jóváhagyására vonatkozóan.

| (2) | Az 1107/2009/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően az Egyesült Királyság mint referens tagállam 2016. március 30-án értesítette a kérelmezőt, a többi tagállamot, a Bizottságot és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) a kérelem elfogadhatóságáról. |
| --- | --- |

(2)

Az 1107/2009/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően az Egyesült Királyság mint referens tagállam 2016. március 30-án értesítette a kérelmezőt, a többi tagállamot, a Bizottságot és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) a kérelem elfogadhatóságáról.

| (3) | A referens tagállam 2017. április 25-én értékelőjelentés-tervezetet nyújtott be a Bizottsághoz és megküldte annak egy példányát a Hatóságnak, amely jelentésben értékelte, hogy a hatóanyag várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. |
| --- | --- |

(3)

A referens tagállam 2017. április 25-én értékelőjelentés-tervezetet nyújtott be a Bizottsághoz és megküldte annak egy példányát a Hatóságnak, amely jelentésben értékelte, hogy a hatóanyag várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak.

| (4) | A Hatóság eleget tett az 1107/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak. Az 1107/2009/EK rendelet 12. cikkének (3) bekezdése értelmében a Hatóság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtson be kiegészítő információkat a tagállamoknak, a Bizottságnak és a Hatóságnak. A referens tagállam a kiegészítő információkról készített értékelést egy aktualizált értékelőjelentés-tervezet formájában 2018. február 1-jén benyújtotta a Hatósághoz. |
| --- | --- |

(4)

A Hatóság eleget tett az 1107/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak. Az 1107/2009/EK rendelet 12. cikkének (3) bekezdése értelmében a Hatóság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtson be kiegészítő információkat a tagállamoknak, a Bizottságnak és a Hatóságnak. A referens tagállam a kiegészítő információkról készített értékelést egy aktualizált értékelőjelentés-tervezet formájában 2018. február 1-jén benyújtotta a Hatósághoz.

| (5) | A Hatóság 2018. július 5-én tájékoztatta a kérelmezőt, a tagállamokat és a Bizottságot az arra vonatkozó következtetéséről (2), hogy a mefentriflukonazol hatóanyag várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Hatóság nyilvánosságra hozta következtetéseit. |
| --- | --- |

(5)

A Hatóság 2018. július 5-én tájékoztatta a kérelmezőt, a tagállamokat és a Bizottságot az arra vonatkozó következtetéséről (2), hogy a mefentriflukonazol hatóanyag várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Hatóság nyilvánosságra hozta következtetéseit.

| (6) | A 2018. november 10. óta alkalmazandó (EU) 2018/605 bizottsági rendelet (3) által bevezetett, az endokrin károsító tulajdonságok azonosítására szolgáló új kritériumokat illetően, valamint az endokrin károsító anyagok azonosítására szolgáló közös útmutató (4) alapján a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínűsíthető, hogy a mefentriflukonazol ösztrogén, androgén hatásmechanizmusú, valamint pajzsmirigyhormon- vagy szteroidhormon-termelést befolyásoló endokrin károsító anyag lenne. Továbbá a rendelkezésre álló bizonyítékok és az endokrin károsító anyagok azonosítására szolgáló közös útmutató alapján valószínűtlen, hogy a mefentriflukonazol a halak endokrin rendszerét károsítaná, mivel minden vonatkozó vizsgálati eljárást elvégeztek. A Bizottság szerint ezért a mefentriflukonazol nem tekinthető endokrin károsító tulajdonságú anyagnak. |
| --- | --- |

(6)

A 2018. november 10. óta alkalmazandó (EU) 2018/605 bizottsági rendelet (3) által bevezetett, az endokrin károsító tulajdonságok azonosítására szolgáló új kritériumokat illetően, valamint az endokrin károsító anyagok azonosítására szolgáló közös útmutató (4) alapján a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínűsíthető, hogy a mefentriflukonazol ösztrogén, androgén hatásmechanizmusú, valamint pajzsmirigyhormon- vagy szteroidhormon-termelést befolyásoló endokrin károsító anyag lenne. Továbbá a rendelkezésre álló bizonyítékok és az endokrin károsító anyagok azonosítására szolgáló közös útmutató alapján valószínűtlen, hogy a mefentriflukonazol a halak endokrin rendszerét károsítaná, mivel minden vonatkozó vizsgálati eljárást elvégeztek. A Bizottság szerint ezért a mefentriflukonazol nem tekinthető endokrin károsító tulajdonságú anyagnak.

| (7) | A Bizottság 2018. december 12-én a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága elé terjesztette a mefentriflukonazol hatóanyagra vonatkozó vizsgálati jelentést, és 2019. január 25-én benyújtotta a mefentriflukonazol jóváhagyásáról szóló rendelettervezetet. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2018. december 12-én a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága elé terjesztette a mefentriflukonazol hatóanyagra vonatkozó vizsgálati jelentést, és 2019. január 25-én benyújtotta a mefentriflukonazol jóváhagyásáról szóló rendelettervezetet.

| (8) | A kérelmező lehetőséget kapott arra, hogy a felülvizsgálati jelentéssel kapcsolatban észrevételeket tegyen. |
| --- | --- |

(8)

A kérelmező lehetőséget kapott arra, hogy a felülvizsgálati jelentéssel kapcsolatban észrevételeket tegyen.

| (9) | Legalább egy, a hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív használata és különösen azoknak a felhasználásoknak a tekintetében, amelyeket megvizsgáltak és a felülvizsgálati jelentésben részletesen ismertettek, megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek. |
| --- | --- |

(9)

Legalább egy, a hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív használata és különösen azoknak a felhasználásoknak a tekintetében, amelyeket megvizsgáltak és a felülvizsgálati jelentésben részletesen ismertettek, megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek.

| (10) | Ezért a mefentriflukonazolt indokolt jóváhagyni. |
| --- | --- |

(10)

Ezért a mefentriflukonazolt indokolt jóváhagyni.

| (11) | Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki való figyelemmel azonban bizonyos feltételeket és korlátozásokat elő kell írni. Különösen indokolt további megerősítő információkat kérni. |
| --- | --- |

(11)

Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki való figyelemmel azonban bizonyos feltételeket és korlátozásokat elő kell írni. Különösen indokolt további megerősítő információkat kérni.

| (12) | Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A hatóanyag jóváhagyása

Az I. mellékletben meghatározott mefentriflukonazol hatóanyag az ugyanabban a mellékletben foglalt feltételekkel jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai

Az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. február 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  EFSA (Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság), 2018. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance BAS 750 F (mefentrifluconazole) (A BAS 750 F (mefentriflukonazol) hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálatából levont következtetés). EFSA Journal 2018;16(7):5379, 32 o., https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5225.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/605 rendelete (2018. április 19.) az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására szolgáló tudományos kritériumok megállapítása tekintetében történő módosításáról (HL L 101., 2018.4.20., 33. o.).

3

(4)  ECHA (Európai Vegyianyag-ügynökség) és EFSA (Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság) a Közös Kutatóközpont (JRC), Andersson N, M Arena, Auteri D, Barmaz S, Grignard E, Grignard E, Lepper P, Lostia AM, Munn S, Parra Morte JM, Tarazona J, Terron A és Van der Linden S technikai támogatásával, 2018. Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009 (Útmutató az endokrin károsító anyagok azonosításához az 528/2012/EU és az 1107/2009/EK rendelet összefüggésében). EFSA Journal 2018;16(6):5311, 135. o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5311. ECHA-18-G-01-EN.

4

(5)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

5

---

I. MELLÉKLET

| Közhasználatú név,
  azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mefentriflukonazol
  CAS-szám: 1417782-03-6
  CIPAC-szám: nincs | (2RS)-2-[4-(4-klór-fenoxi)-2- (trifluor-metil)fenil]-1-(1H-1,2,4-triazol-1-il)propán-2-ol | ≥ 970 g/kg
  A műszaki minőségű anyagban az N, N-dimetil-formamid-szennyeződés nem haladhatja meg a 0,5 g/kg értéket.
  A toulolszennyeződés nem haladhatja meg az 1 g/kg értéket a műszaki minőségű anyagban.
  Az 1,2,4-(1H)-triazol-szennyeződés nem haladhatja meg az 1 g/kg értéket a műszaki minőségű anyagban. | 2019. március 20. | 2029. március 20. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a mefentriflukonazolról szóló felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  — | a szert kezelők védelme, gondoskodva arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen a megfelelő egyéni védőfelszerelés használata, |

Közhasználatú név,

azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

Mefentriflukonazol

CAS-szám: 1417782-03-6

CIPAC-szám: nincs

(2RS)-2-[4-(4-klór-fenoxi)-2- (trifluor-metil)fenil]-1-(1H-1,2,4-triazol-1-il)propán-2-ol

≥ 970 g/kg

A műszaki minőségű anyagban az N, N-dimetil-formamid-szennyeződés nem haladhatja meg a 0,5 g/kg értéket.

A toulolszennyeződés nem haladhatja meg az 1 g/kg értéket a műszaki minőségű anyagban.

Az 1,2,4-(1H)-triazol-szennyeződés nem haladhatja meg az 1 g/kg értéket a műszaki minőségű anyagban.

2019. március 20.

2029. március 20.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a mefentriflukonazolról szóló felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

—

a szert kezelők védelme, gondoskodva arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen a megfelelő egyéni védőfelszerelés használata,

| — | a vízi élőlények védelme. |
| --- | --- |

—

a vízi élőlények védelme.

A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell (például pufferzónák és/vagy vegetatív sávok, szükség szerint).

A kérelmezőnek megerősítő információkat kell benyújtania a Bizottsághoz, a tagállamokhoz és a Hatósághoz a következők tekintetében:

| 1. | a gyárilag (kereskedelmi léptékű termelés eredményeként) előállított hatóanyag technikai specifikációja és a toxicitási vizsgálati tételek megfelelése a megerősített technikai specifikációnak; |
| --- | --- |

1.

a gyárilag (kereskedelmi léptékű termelés eredményeként) előállított hatóanyag technikai specifikációja és a toxicitási vizsgálati tételek megfelelése a megerősített technikai specifikációnak;

| 2. | a vízkezelési eljárások hatása a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére, amikor a felszíni vagy a felszín alatti vizet ivóvíz céljából kitermelik. |
| --- | --- |

2.

a vízkezelési eljárások hatása a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére, amikor a felszíni vagy a felszín alatti vizet ivóvíz céljából kitermelik.

A kérelmező az 1. pont szerinti információkat 2020. március 20-ig köteles benyújtani, a 2. pont szerinti információkat pedig a vízkezelési eljárások által a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére gyakorolt hatás értékeléséről szóló iránymutatás Bizottság általi közzétételét követő két éven belül köteles benyújtani.

---

(1)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a vizsgálati jelentésben található.

---

II. MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének B. része a következő bejegyzéssel egészül ki:

| | Közhasználatú név,
  azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „132 | Mefentriflukonazol
  CAS-szám: 1417782-03-6
  CIPAC-szám: nincs | (2RS)-2-[4-(4-klór-fenoxi)-2- (trifluor-metil)fenil]-1-(1H-1,2,4-triazol-1-il)propán-2-ol | ≥ 970 g/kg
  A műszaki minőségű anyagban az N, N-dimetil-formamid-szennyeződés nem haladhatja meg a 0,5 g/kg értéket.
  A toulolszennyeződés nem haladhatja meg az 1 g/kg értéket a műszaki minőségű anyagban.
  Az 1,2,4-(1H)-triazol-szennyeződés nem haladhatja meg az 1 g/kg értéket a műszaki minőségű anyagban. | 2019. március 20. | 2029. március 20. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a mefentriflukonazolról szóló felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  — | a szert kezelők védelme, gondoskodva arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen a megfelelő egyéni védőfelszerelés használata, |

Közhasználatú név,

azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

„132

Mefentriflukonazol

CAS-szám: 1417782-03-6

CIPAC-szám: nincs

(2RS)-2-[4-(4-klór-fenoxi)-2- (trifluor-metil)fenil]-1-(1H-1,2,4-triazol-1-il)propán-2-ol

≥ 970 g/kg

A műszaki minőségű anyagban az N, N-dimetil-formamid-szennyeződés nem haladhatja meg a 0,5 g/kg értéket.

A toulolszennyeződés nem haladhatja meg az 1 g/kg értéket a műszaki minőségű anyagban.

Az 1,2,4-(1H)-triazol-szennyeződés nem haladhatja meg az 1 g/kg értéket a műszaki minőségű anyagban.

2019. március 20.

2029. március 20.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a mefentriflukonazolról szóló felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

—

a szert kezelők védelme, gondoskodva arról, hogy a felhasználás feltételei között szerepeljen a megfelelő egyéni védőfelszerelés használata,

| — | a vízi élőlények védelme. |
| --- | --- |

—

a vízi élőlények védelme.

A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell (például pufferzónák és/vagy vegetatív sávok, szükség szerint).

A kérelmezőnek megerősítő információkat kell benyújtania a Bizottsághoz, a tagállamokhoz és a Hatósághoz a következők tekintetében:

| 1. | a gyárilag (kereskedelmi léptékű termelés eredményeként) előállított hatóanyag technikai specifikációja és a toxicitási vizsgálati tételek megfelelése a megerősített technikai specifikációnak; |
| --- | --- |

1.

a gyárilag (kereskedelmi léptékű termelés eredményeként) előállított hatóanyag technikai specifikációja és a toxicitási vizsgálati tételek megfelelése a megerősített technikai specifikációnak;

| 2. | a vízkezelési eljárások hatása a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére, amikor a felszíni vagy a felszín alatti vizet ivóvíz céljából kitermelik. |
| --- | --- |

2.

a vízkezelési eljárások hatása a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére, amikor a felszíni vagy a felszín alatti vizet ivóvíz céljából kitermelik.

A kérelmező az 1. pont szerinti információkat 2020. március 20-ig köteles benyújtani, a 2. pont szerinti információkat pedig a vízkezelési eljárások által a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére gyakorolt hatás értékeléséről szóló iránymutatás Bizottság általi közzétételét követő két éven belül köteles benyújtani.”

---

(1)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a vizsgálati jelentésben található.

1

---

HATÁROZATOK

| 2019.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/17

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/338 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. február 20.)

Görögország megerősített felügyelet alá vonásának meghosszabbításáról

(az értesítés a C(2019) 1481. számú dokumentummal történt)

(Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Stabilitási Mechanizmus keretében nyújtott pénzügyi támogatás 2018. augusztus 20-i lezárultát követően az (EU) 2018/1192 bizottsági végrehajtási határozat (2) a 2018. augusztus 21-től kezdődő hat hónapos időszakra megerősített felügyelet alá vonta Görögországot. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Stabilitási Mechanizmus keretében nyújtott pénzügyi támogatás 2018. augusztus 20-i lezárultát követően az (EU) 2018/1192 bizottsági végrehajtási határozat (2) a 2018. augusztus 21-től kezdődő hat hónapos időszakra megerősített felügyelet alá vonta Görögországot.

| (2) | Görögországnak az Európai Stabilitási Mechanizmus pénzügyi támogatási programja (a továbbiakban: a program) keretében végrehajtott jelentős számú intézkedésre építve középtávon folytatnia kell a kulcsfontosságú intézményi és strukturális reformokat azok megvalósulásának és teljeskörű eredményességének biztosítása érdekében. E célból Görögország az eurócsoporton belül kötelezettséget vállalt a program keretében elfogadott valamennyi kulcsfontosságú reform folytatására és befejezésére, valamint az említett program és annak elődprogramjai keretében elfogadott fontos reformok célkitűzéseinek biztosítására. |
| --- | --- |

(2)

Görögországnak az Európai Stabilitási Mechanizmus pénzügyi támogatási programja (a továbbiakban: a program) keretében végrehajtott jelentős számú intézkedésre építve középtávon folytatnia kell a kulcsfontosságú intézményi és strukturális reformokat azok megvalósulásának és teljeskörű eredményességének biztosítása érdekében. E célból Görögország az eurócsoporton belül kötelezettséget vállalt a program keretében elfogadott valamennyi kulcsfontosságú reform folytatására és befejezésére, valamint az említett program és annak elődprogramjai keretében elfogadott fontos reformok célkitűzéseinek biztosítására.

| (3) | Görögország kötelezettséget vállalt arra is, hogy egyedi intézkedéseket hajt végre a költségvetési és fiskális-strukturális szakpolitikák, a szociális jólét, a pénzügyi stabilitás, a munkaerő- és termékpiacok, a privatizáció és a közigazgatás területén. Az eurócsoport 2018. június 22-i nyilatkozatának mellékletében foglalt egyedi intézkedések hozzájárulnak a görögországi gazdasági nehézségek potenciális forrásainak kezeléséhez. |
| --- | --- |

(3)

Görögország kötelezettséget vállalt arra is, hogy egyedi intézkedéseket hajt végre a költségvetési és fiskális-strukturális szakpolitikák, a szociális jólét, a pénzügyi stabilitás, a munkaerő- és termékpiacok, a privatizáció és a közigazgatás területén. Az eurócsoport 2018. június 22-i nyilatkozatának mellékletében foglalt egyedi intézkedések hozzájárulnak a görögországi gazdasági nehézségek potenciális forrásainak kezeléséhez.

| (4) | 2010 óta Görögország jelentős összegű pénzügyi támogatást kapott, amelynek következtében az euróövezeti tagállamokkal, az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközzel és az Európai Stabilitási Mechanizmussal szemben fennálló kötelezettségei összesen 243 700 millió EUR-t tesznek ki. Görögország kedvező feltételek mellett pénzügyi támogatást kapott európai partnereitől, és 2012-ben, majd az Európai Stabilitási Mechanizmus keretében 2017-ben egyedi intézkedéseket fogadtak el az adósság fenntarthatóbb alapokra helyezése érdekében. 2018. június 22-én az eurócsoport politikai megállapodásra jutott arról, hogy az államadósság fenntarthatóságának biztosítása érdekében további intézkedéseket hajt végre. Az intézkedések magukban foglalják a súlyozott átlagos lejáratok további 10 évvel történő meghosszabbítását, a kamatfizetés és a tőketörlesztés további 10 évvel történő elhalasztását, valamint az adósságra vonatkozó egyéb intézkedések végrehajtását. Az eurócsoport félévente dönthet két kiegészítő intézkedésről (az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz állampapír-visszavásárlásra folyósított szeletére vonatkozóan a kamatfelár 2018-tól kezdődő megszüntetéséről, valamint az euróövezeti nemzeti bankok által a nettó pénzügyi eszközökről szóló megállapodás és az értékpapír-piaci program keretében tartott görög államkötvényekből eredő jövedelemnek megfelelő összegek transzferének visszaállításáról) annak függvényében, hogy Görögország a megerősített felügyelet keretében kedvező értékelést kap-e a program nyomán tett szakpolitikai kötelezettségvállalásainak teljesítésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

2010 óta Görögország jelentős összegű pénzügyi támogatást kapott, amelynek következtében az euróövezeti tagállamokkal, az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközzel és az Európai Stabilitási Mechanizmussal szemben fennálló kötelezettségei összesen 243 700 millió EUR-t tesznek ki. Görögország kedvező feltételek mellett pénzügyi támogatást kapott európai partnereitől, és 2012-ben, majd az Európai Stabilitási Mechanizmus keretében 2017-ben egyedi intézkedéseket fogadtak el az adósság fenntarthatóbb alapokra helyezése érdekében. 2018. június 22-én az eurócsoport politikai megállapodásra jutott arról, hogy az államadósság fenntarthatóságának biztosítása érdekében további intézkedéseket hajt végre. Az intézkedések magukban foglalják a súlyozott átlagos lejáratok további 10 évvel történő meghosszabbítását, a kamatfizetés és a tőketörlesztés további 10 évvel történő elhalasztását, valamint az adósságra vonatkozó egyéb intézkedések végrehajtását. Az eurócsoport félévente dönthet két kiegészítő intézkedésről (az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz állampapír-visszavásárlásra folyósított szeletére vonatkozóan a kamatfelár 2018-tól kezdődő megszüntetéséről, valamint az euróövezeti nemzeti bankok által a nettó pénzügyi eszközökről szóló megállapodás és az értékpapír-piaci program keretében tartott görög államkötvényekből eredő jövedelemnek megfelelő összegek transzferének visszaállításáról) annak függvényében, hogy Görögország a megerősített felügyelet keretében kedvező értékelést kap-e a program nyomán tett szakpolitikai kötelezettségvállalásainak teljesítésére vonatkozóan.

| (5) | Görögország államháztartási egyenlege 2016 óta pozitív. Görögország 2018-ban valószínűleg elérte a bruttó hazai termék 3,5 %-ának megfelelő elsődleges többletként meghatározott célt, és az előrejelzések szerint középtávon is megfelel annak. A külső nettó hitelnyújtás 2015-ben pozitív lett, és ezt követően csak csekély mértékű hiányt mutatott. Folytatódott a gazdasági fellendülés, a becslések szerint a 2018. évi növekedés 2,0 %-os volt, a munkanélküliség pedig csökkenő pályán van. Görögország a pénzügyi támogatási programok keretében az üzleti környezet és a versenyképesség javítására irányuló átfogó strukturális reformprogramot indított el, és 2018 augusztusa óta további intézkedéseket tett e téren. |
| --- | --- |

(5)

Görögország államháztartási egyenlege 2016 óta pozitív. Görögország 2018-ban valószínűleg elérte a bruttó hazai termék 3,5 %-ának megfelelő elsődleges többletként meghatározott célt, és az előrejelzések szerint középtávon is megfelel annak. A külső nettó hitelnyújtás 2015-ben pozitív lett, és ezt követően csak csekély mértékű hiányt mutatott. Folytatódott a gazdasági fellendülés, a becslések szerint a 2018. évi növekedés 2,0 %-os volt, a munkanélküliség pedig csökkenő pályán van. Görögország a pénzügyi támogatási programok keretében az üzleti környezet és a versenyképesség javítására irányuló átfogó strukturális reformprogramot indított el, és 2018 augusztusa óta további intézkedéseket tett e téren.

| (6) | Görögország azonban az említett reformok ellenére továbbra is jelentős fennmaradó egyensúlyhiánnyal és sebezhetőséggel küzd. Amint azt a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 3. és 4. cikke szerinti, a riasztási mechanizmus keretében készült 2019. évi jelentésben is megállapította, Görögország nehézségekkel küzd. A becslések szerint az államadósság 2018 harmadik negyedévének végén a bruttó hazai termék 182,8 %-a volt, ami az Unióban a legmagasabb. Emellett a 2017-ben a bruttó hazai termék – 140,5 %-ának megfelelő nettó nemzetközi befektetési pozíció továbbra is magas, és a folyó fizetési mérleg – annak ellenére, hogy megközelíti az egyensúlyi állapotot – még mindig nem elegendő ahhoz, hogy támogassa a nagy nettó nemzetközi befektetési pozíció prudens szintre történő, kielégítő ütemű csökkentését. Habár folytatódott a munkanélküliségi ráta csökkenése a 2013. évi 27,9 %-os csúcsértékről, 2018 októberében még mindig 18,6 %-on állt. Emellett nagyon magas maradt a tartós munkanélküliség (2018 harmadik negyedévében 13,5 %) és az ifjúsági munkanélküliség (2018 novemberében 39,1 %). Változatlanul szükség van az üzleti környezet és az igazságszolgáltatási rendszer jelentős fejlesztésére, mivel Görögország továbbra is messze elmarad a legjobban teljesítők mögött a vezető komparatív gazdasági teljesítménymutatók strukturális összetevőinek több területén (például az igazságügyi határozathozatalhoz szükséges időtartam, a szerződések érvényesítése, az ingatlan-nyilvántartás, a fizetésképtelenségi eljárások stb.). |
| --- | --- |

(6)

Görögország azonban az említett reformok ellenére továbbra is jelentős fennmaradó egyensúlyhiánnyal és sebezhetőséggel küzd. Amint azt a Bizottság az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 3. és 4. cikke szerinti, a riasztási mechanizmus keretében készült 2019. évi jelentésben is megállapította, Görögország nehézségekkel küzd. A becslések szerint az államadósság 2018 harmadik negyedévének végén a bruttó hazai termék 182,8 %-a volt, ami az Unióban a legmagasabb. Emellett a 2017-ben a bruttó hazai termék – 140,5 %-ának megfelelő nettó nemzetközi befektetési pozíció továbbra is magas, és a folyó fizetési mérleg – annak ellenére, hogy megközelíti az egyensúlyi állapotot – még mindig nem elegendő ahhoz, hogy támogassa a nagy nettó nemzetközi befektetési pozíció prudens szintre történő, kielégítő ütemű csökkentését. Habár folytatódott a munkanélküliségi ráta csökkenése a 2013. évi 27,9 %-os csúcsértékről, 2018 októberében még mindig 18,6 %-on állt. Emellett nagyon magas maradt a tartós munkanélküliség (2018 harmadik negyedévében 13,5 %) és az ifjúsági munkanélküliség (2018 novemberében 39,1 %). Változatlanul szükség van az üzleti környezet és az igazságszolgáltatási rendszer jelentős fejlesztésére, mivel Görögország továbbra is messze elmarad a legjobban teljesítők mögött a vezető komparatív gazdasági teljesítménymutatók strukturális összetevőinek több területén (például az igazságügyi határozathozatalhoz szükséges időtartam, a szerződések érvényesítése, az ingatlan-nyilvántartás, a fizetésképtelenségi eljárások stb.).

| (7) | A bankszektor továbbra is megfelelően tőkésített, de a nyereségesség alacsony szintje és a nemteljesítő kitettségek nagy állománya miatt még mindig kihívásokkal néz szembe, az állammal fennálló kapcsolata pedig továbbra is szoros. 2018. szeptember végén a nemteljesítő kitettségek állománya még mindig nagyon magas volt: 84,7 milliárd EUR, azaz a mérlegen belüli összes kitettség 46,7 %-a. Görögország a program keretében kulcsfontosságú reformokat fogadott el, és célja rövid távon további eszközök kidolgozása a nemteljesítő kitettségek állományának rendezéséhez, hogy lehetővé váljon a bankok mérlegének megtisztítása. Ettől függetlenül folyamatos erőfeszítésekre lesz szükség ahhoz, hogy a nemteljesítő kitettségek arányát fenntartható szintre hozzák, és lehetővé tegyék a pénzügyi intézmények számára, hogy mindenkor teljesítsék közvetítői és kockázatkezelési feladataikat. |
| --- | --- |

(7)

A bankszektor továbbra is megfelelően tőkésített, de a nyereségesség alacsony szintje és a nemteljesítő kitettségek nagy állománya miatt még mindig kihívásokkal néz szembe, az állammal fennálló kapcsolata pedig továbbra is szoros. 2018. szeptember végén a nemteljesítő kitettségek állománya még mindig nagyon magas volt: 84,7 milliárd EUR, azaz a mérlegen belüli összes kitettség 46,7 %-a. Görögország a program keretében kulcsfontosságú reformokat fogadott el, és célja rövid távon további eszközök kidolgozása a nemteljesítő kitettségek állományának rendezéséhez, hogy lehetővé váljon a bankok mérlegének megtisztítása. Ettől függetlenül folyamatos erőfeszítésekre lesz szükség ahhoz, hogy a nemteljesítő kitettségek arányát fenntartható szintre hozzák, és lehetővé tegyék a pénzügyi intézmények számára, hogy mindenkor teljesítsék közvetítői és kockázatkezelési feladataikat.

| (8) | Miután Görögország 2010 óta nem jutott hitelhez a pénzügyi piacokon, 2017 júliusától kezdve államkötvények kibocsátásával megkezdte a piaci hozzáférés visszanyerését. Görögország 2019 januárjában sikeres – a programból történő kilépés óta az első – kötvénykibocsátást hajtott végre. Mindazonáltal Görögország hitelfelvételi feltételei a külső gazdasági kockázatokkal, valamint a reformok végrehajtásának középtávon való fenntartásával kapcsolatos belső problémákkal összefüggésben továbbra is sérülékenyek. |
| --- | --- |

(8)

Miután Görögország 2010 óta nem jutott hitelhez a pénzügyi piacokon, 2017 júliusától kezdve államkötvények kibocsátásával megkezdte a piaci hozzáférés visszanyerését. Görögország 2019 januárjában sikeres – a programból történő kilépés óta az első – kötvénykibocsátást hajtott végre. Mindazonáltal Görögország hitelfelvételi feltételei a külső gazdasági kockázatokkal, valamint a reformok végrehajtásának középtávon való fenntartásával kapcsolatos belső problémákkal összefüggésben továbbra is sérülékenyek.

| (9) | A Bizottság 2018. november 21-én tette közzé Görögországra vonatkozó első értékelését a megerősített felügyelet keretében. A Bizottság által végrehajtott, és közleményében figyelembe vett értékelés ismertette a Görögország által az eurócsoportban tett általános és egyedi reformvállalások kapcsán elért eredményeket, és megállapította, hogy történt előrelépés a reformok végrehajtása terén, de további erőfeszítésekre van szükség az ország reformvállalásainak teljesítéséhez (4). |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság 2018. november 21-én tette közzé Görögországra vonatkozó első értékelését a megerősített felügyelet keretében. A Bizottság által végrehajtott, és közleményében figyelembe vett értékelés ismertette a Görögország által az eurócsoportban tett általános és egyedi reformvállalások kapcsán elért eredményeket, és megállapította, hogy történt előrelépés a reformok végrehajtása terén, de további erőfeszítésekre van szükség az ország reformvállalásainak teljesítéséhez (4).

| (10) | A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy még mindig fennállnak azok a feltételek, amelyek indokolják a 472/2013/EU rendelet 2. cikke szerinti megerősített felügyelet bevezetését. Mindenekelőtt Görögország pénzügyi stabilitása tekintetében továbbra is kockázatokkal szembesül, amelyek – amennyiben realizálódnak – kedvezőtlen továbbgyűrűző hatást gyakorolhatnak más euróövezeti tagállamokra. A továbbgyűrűző hatások közvetett módon is bekövetkezhetnek: befolyásolhatják a befektetők bizalmát és így a többi euróövezeti tagállam és bankjaik refinanszírozási költségeit. |
| --- | --- |

(10)

A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy még mindig fennállnak azok a feltételek, amelyek indokolják a 472/2013/EU rendelet 2. cikke szerinti megerősített felügyelet bevezetését. Mindenekelőtt Görögország pénzügyi stabilitása tekintetében továbbra is kockázatokkal szembesül, amelyek – amennyiben realizálódnak – kedvezőtlen továbbgyűrűző hatást gyakorolhatnak más euróövezeti tagállamokra. A továbbgyűrűző hatások közvetett módon is bekövetkezhetnek: befolyásolhatják a befektetők bizalmát és így a többi euróövezeti tagállam és bankjaik refinanszírozási költségeit.

| (11) | Ezért középtávon Görögországnak folytatnia kell a nehézségek forrásainak vagy potenciális forrásainak kezelésére irányuló intézkedések elfogadását, valamint a strukturális reformok végrehajtását a szilárd és fenntartható gazdasági fellendülés támogatásához, a több tényezőből eredő örökölt hatások enyhítése céljából. E tényezők közé tartozik a válság alatti súlyos és elhúzódó visszaesés, Görögország adósságterhének nagysága, pénzügyi szektorának sebezhetősége, a pénzügyi szektor és a görög államháztartás közötti folyamatos és viszonylag erős – többek között állami tulajdonlásból eredő – kapcsolatok, annak veszélye, hogy a súlyos nehézségek átterjednek más tagállamok említett szektorainak bármelyikére, valamint az euróövezeti tagállamok görög állammal szembeni kitettsége. |
| --- | --- |

(11)

Ezért középtávon Görögországnak folytatnia kell a nehézségek forrásainak vagy potenciális forrásainak kezelésére irányuló intézkedések elfogadását, valamint a strukturális reformok végrehajtását a szilárd és fenntartható gazdasági fellendülés támogatásához, a több tényezőből eredő örökölt hatások enyhítése céljából. E tényezők közé tartozik a válság alatti súlyos és elhúzódó visszaesés, Görögország adósságterhének nagysága, pénzügyi szektorának sebezhetősége, a pénzügyi szektor és a görög államháztartás közötti folyamatos és viszonylag erős – többek között állami tulajdonlásból eredő – kapcsolatok, annak veszélye, hogy a súlyos nehézségek átterjednek más tagállamok említett szektorainak bármelyikére, valamint az euróövezeti tagállamok görög állammal szembeni kitettsége.

| (12) | A fennmaradó kockázatok kezelése és az ehhez kapcsolódó kötelezettségvállalások teljesítésének nyomon követése érdekében szükségesnek és helyénvalónak tűnik meghosszabbítani Görögországnak a 472/2013/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerinti megerősített felügyeletét. |
| --- | --- |

(12)

A fennmaradó kockázatok kezelése és az ehhez kapcsolódó kötelezettségvállalások teljesítésének nyomon követése érdekében szükségesnek és helyénvalónak tűnik meghosszabbítani Görögországnak a 472/2013/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerinti megerősített felügyeletét.

| (13) | A Bizottság 2019. február 14-én kelt levelével lehetőséget adott Görögországnak arra, hogy kifejtse álláspontját az értékeléssel kapcsolatban. 2019. február 15-i válaszában Görögország nagy vonalakban egyetértett az ország előtt álló gazdasági kihívások bizottsági értékelésével, amely a megerősített felügyelet meghosszabbításának alapját képezi. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság 2019. február 14-én kelt levelével lehetőséget adott Görögországnak arra, hogy kifejtse álláspontját az értékeléssel kapcsolatban. 2019. február 15-i válaszában Görögország nagy vonalakban egyetértett az ország előtt álló gazdasági kihívások bizottsági értékelésével, amely a megerősített felügyelet meghosszabbításának alapját képezi.

| (14) | Görögország továbbra is részesül az (EU) 2017/825 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott strukturálisreform-támogató program keretében a reformok kidolgozásához és végrehajtásához nyújtott technikai támogatásban, beleértve a kulcsfontosságú reformok folytatását és befejezését a megerősített felügyelet alatt nyomon követett szakpolitikai kötelezettségvállalásokkal összhangban. |
| --- | --- |

(14)

Görögország továbbra is részesül az (EU) 2017/825 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott strukturálisreform-támogató program keretében a reformok kidolgozásához és végrehajtásához nyújtott technikai támogatásban, beleértve a kulcsfontosságú reformok folytatását és befejezését a megerősített felügyelet alatt nyomon követett szakpolitikai kötelezettségvállalásokkal összhangban.

| (15) | A Bizottság a megerősített felügyelet megvalósítása érdekében szorosan együttműködik az Európai Stabilitási Mechanizmussal annak korai előrejelző rendszere keretében, |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság a megerősített felügyelet megvalósítása érdekében szorosan együttműködik az Európai Stabilitási Mechanizmussal annak korai előrejelző rendszere keretében,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság a 2019. február 21-étől kezdődő hat hónapos időszakra meghosszabbítja a Görögország vonatkozásában az (EU) 2018/1192 végrehajtási határozatban előírt, a 472/2013/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerinti megerősített felügyeletet.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2019. február 20-án.

a Bizottság részéről

Pierre MOSCOVICI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 140., 2013.5.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2018/1192 végrehajtási határozata (2018. július 11.) Görögország megerősített felügyelet alá vonásáról (HL L 211., 2018.8.22., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

3

(4)  Európai Bizottság: Megerősített felügyeleti jelentés – Görögország (Enhanced Surveillance Report – Greece), 2018. november (Institutional Paper 90, 2018. november).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/825 rendelete (2017. május 17.) a strukturálisreform-támogató program 2017–2020-as időszakra vonatkozó létrehozásáról, valamint az 1303/2013/EU és az 1305/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 129., 2017.5.19., 1. o.).

5

---

| 2019.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/20

---

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ELNÖKÉNEK (EU) 2019/339 HATÁROZATA

(2019. február 21.)

a meghallgató tisztviselő egyes kereskedelmi eljárásokban ellátandó feladatairól és megbízatásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ELNÖKE,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Bizottság eljárási szabályzatára (1) és különösen annak 22. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és észszerű határidőn belül intézzék. A szóban forgó cikk meghatározza azokat az eljárási jogokat, amelyek megilletik az igazgatási eljárásokban mindazokat az érdekelt feleket, akik érdekét az adott eljárás érinti. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és észszerű határidőn belül intézzék. A szóban forgó cikk meghatározza azokat az eljárási jogokat, amelyek megilletik az igazgatási eljárásokban mindazokat az érdekelt feleket, akik érdekét az adott eljárás érinti.

| (2) | Az érdekelt feleket megillető eljárási jogok hatékony gyakorlásának, valamint a kereskedelmi eljárások részrehajlás nélkül, tisztességes módon és észszerű határidőn belül történő lefolytatásának biztosítása érdekében a Bizottság 2007-ben létrehozta a meghallgató tisztviselő intézményét. A meghallgató tisztviselő feladatait 2007-től 2012-ig a Kereskedelmi Főigazgatóság egy, a piacvédelmi kérdésekben jártas tisztviselője látta el. |
| --- | --- |

(2)

Az érdekelt feleket megillető eljárási jogok hatékony gyakorlásának, valamint a kereskedelmi eljárások részrehajlás nélkül, tisztességes módon és észszerű határidőn belül történő lefolytatásának biztosítása érdekében a Bizottság 2007-ben létrehozta a meghallgató tisztviselő intézményét. A meghallgató tisztviselő feladatait 2007-től 2012-ig a Kereskedelmi Főigazgatóság egy, a piacvédelmi kérdésekben jártas tisztviselője látta el.

| (3) | A Bizottság elnöke a meghallgató tisztviselő intézményének megerősítése, valamint a kereskedelmi eljárások átláthatóságának és tisztességes jellegének megerősítése érdekében 2012-ben elfogadta a 2012/199/EU határozatot. (2) Az eddigi tapasztalatok, a jogi környezetben – különösen az (EU) 2016/1036 (3) és az (EU) 2016/1037 (4) európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a meghallgató tisztviselő feladataira vonatkozó utalásaiból fakadóan – bekövetkezett változások, valamint a szigorúbb eljárási kötöttségek figyelembevétele érdekében a határozat helyett újat kell elfogadni. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság elnöke a meghallgató tisztviselő intézményének megerősítése, valamint a kereskedelmi eljárások átláthatóságának és tisztességes jellegének megerősítése érdekében 2012-ben elfogadta a 2012/199/EU határozatot. (2) Az eddigi tapasztalatok, a jogi környezetben – különösen az (EU) 2016/1036 (3) és az (EU) 2016/1037 (4) európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a meghallgató tisztviselő feladataira vonatkozó utalásaiból fakadóan – bekövetkezett változások, valamint a szigorúbb eljárási kötöttségek figyelembevétele érdekében a határozat helyett újat kell elfogadni.

| (4) | A meghallgató tisztviselő feladatait független, a kereskedelmi eljárásokban jártas személynek kell ellátnia. A meghallgató tisztviselőt a Bizottságnak kell kineveznie az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben meghatározott szabályokkal összhangban. E szabályok szerint mérlegelhető olyan személyek kinevezése is, akik nem a Bizottság tisztviselői. |
| --- | --- |

(4)

A meghallgató tisztviselő feladatait független, a kereskedelmi eljárásokban jártas személynek kell ellátnia. A meghallgató tisztviselőt a Bizottságnak kell kineveznie az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben meghatározott szabályokkal összhangban. E szabályok szerint mérlegelhető olyan személyek kinevezése is, akik nem a Bizottság tisztviselői.

| (5) | Annak érdekében, hogy függetlensége maradéktalanul biztosítva legyen, a meghallgató tisztviselőnek – kizárólag igazgatási célból – a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja mellett kell ellátnia feladatát. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy függetlensége maradéktalanul biztosítva legyen, a meghallgató tisztviselőnek – kizárólag igazgatási célból – a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja mellett kell ellátnia feladatát.

| (6) | A meghallgató tisztviselő fő feladataként azt kell meghatározni, hogy tanácsokat adjon a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagjának és a Kereskedelmi Főigazgatóság főigazgatójának (a továbbiakban: főigazgató), biztosítsa az eljárási jogok érvényesülését, döntsön az iratbetekintési kérelmekről, döntsön a dokumentumok bizalmas kezeléséről, és felülvizsgálja a Bizottság felelős szolgálatainak a határidők meghosszabbításával kapcsolatos állásfoglalásait. A meghallgató tisztviselőnek törekednie kell annak biztosítására, hogy a jogiaktus-tervezetek és a javaslatok elkészítése során kellően figyelembevételre kerüljön a tárgyhoz tartozó valamennyi tény, az érintett felek szempontjából kedvező és kedvezőtlen tényeket egyaránt ideértve. |
| --- | --- |

(6)

A meghallgató tisztviselő fő feladataként azt kell meghatározni, hogy tanácsokat adjon a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagjának és a Kereskedelmi Főigazgatóság főigazgatójának (a továbbiakban: főigazgató), biztosítsa az eljárási jogok érvényesülését, döntsön az iratbetekintési kérelmekről, döntsön a dokumentumok bizalmas kezeléséről, és felülvizsgálja a Bizottság felelős szolgálatainak a határidők meghosszabbításával kapcsolatos állásfoglalásait. A meghallgató tisztviselőnek törekednie kell annak biztosítására, hogy a jogiaktus-tervezetek és a javaslatok elkészítése során kellően figyelembevételre kerüljön a tárgyhoz tartozó valamennyi tény, az érintett felek szempontjából kedvező és kedvezőtlen tényeket egyaránt ideértve.

| (7) | A meghallgató tisztviselőnek gondoskodnia kell arról, hogy az érdekelt felek az eljárás során olyan lehetőségeket kapjanak a tényekre vonatkozó bizonyítékok bemutatására és érdekeik védelmére, amelyek lehetővé teszik számukra a védelemhez való joguk lehető leghatékonyabb módon történő gyakorlását. |
| --- | --- |

(7)

A meghallgató tisztviselőnek gondoskodnia kell arról, hogy az érdekelt felek az eljárás során olyan lehetőségeket kapjanak a tényekre vonatkozó bizonyítékok bemutatására és érdekeik védelmére, amelyek lehetővé teszik számukra a védelemhez való joguk lehető leghatékonyabb módon történő gyakorlását.

| (8) | A meghallgató tisztviselőnek úgy kell közreműködnie az eljárásokban, hogy az eljárás időkereteinek figyelembevételével a közreműködés nyomán szükséges intézkedések megtehetők legyenek. |
| --- | --- |

(8)

A meghallgató tisztviselőnek úgy kell közreműködnie az eljárásokban, hogy az eljárás időkereteinek figyelembevételével a közreműködés nyomán szükséges intézkedések megtehetők legyenek.

| (9) | Meg kell határozni, hogy a meghallgató tisztviselő hogyan és milyen körülmények között működhet közre az eljárásokban, és szabályozni kell e közreműködés megszervezését, lefolytatását és az annak nyomán szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

(9)

Meg kell határozni, hogy a meghallgató tisztviselő hogyan és milyen körülmények között működhet közre az eljárásokban, és szabályozni kell e közreműködés megszervezését, lefolytatását és az annak nyomán szükséges intézkedéseket.

| (10) | A meghallgató tisztviselő döntési hatáskörének az ügy irataiba való betekintést, a titoktartást és a határidőket érintő kérdések tekintetében további eljárási garanciákat kell biztosítania a kereskedelmi eljárásokban érintett felek számára, ugyanakkor azonban nem gátolhatja az eljárások rendezett körülmények között történő lefolytatását és határidőn belüli lezárását. |
| --- | --- |

(10)

A meghallgató tisztviselő döntési hatáskörének az ügy irataiba való betekintést, a titoktartást és a határidőket érintő kérdések tekintetében további eljárási garanciákat kell biztosítania a kereskedelmi eljárásokban érintett felek számára, ugyanakkor azonban nem gátolhatja az eljárások rendezett körülmények között történő lefolytatását és határidőn belüli lezárását.

| (11) | A meghallgató tisztviselő által készített jelentéseknek biztosítaniuk kell, hogy a meghallgató tisztviselő által kezelt főbb kérdések és a meghallgató tisztviselő által megfogalmazott ajánlások a döntéshozók tudomására jussanak, és ezáltal további garanciát biztosítsanak a kereskedelmi eljárásokban érintett felek jogainak tiszteletben tartására. Emellett a meghallgató tisztviselő éves jelentéseinek tájékoztatniuk kell a tagállamokat, az Európai Parlamentet és a nyilvánosságot a meghallgató tisztviselő tevékenységének legfontosabb elemeiről. |
| --- | --- |

(11)

A meghallgató tisztviselő által készített jelentéseknek biztosítaniuk kell, hogy a meghallgató tisztviselő által kezelt főbb kérdések és a meghallgató tisztviselő által megfogalmazott ajánlások a döntéshozók tudomására jussanak, és ezáltal további garanciát biztosítsanak a kereskedelmi eljárásokban érintett felek jogainak tiszteletben tartására. Emellett a meghallgató tisztviselő éves jelentéseinek tájékoztatniuk kell a tagállamokat, az Európai Parlamentet és a nyilvánosságot a meghallgató tisztviselő tevékenységének legfontosabb elemeiről.

| (12) | A személyes adatok kezelése során a meghallgató tisztviselőnek az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerint kell eljárnia. |
| --- | --- |

(12)

A személyes adatok kezelése során a meghallgató tisztviselőnek az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerint kell eljárnia.

| (13) | Ez a határozat nem érintheti a Bizottság dokumentumaihoz hozzáférést engedélyező vagy tiltó általános szabályok érvényesülését, |
| --- | --- |

(13)

Ez a határozat nem érintheti a Bizottság dokumentumaihoz hozzáférést engedélyező vagy tiltó általános szabályok érvényesülését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A meghallgató tisztviselő

Létrejön a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő meghatározott feladatköre.

A meghallgató tisztviselő feladata, hogy biztosítsa az érdekelt felek számára az alábbi rendeletekben (a továbbiakban: alaprendeletek) biztosított eljárási jogok hatékony gyakorlását, valamint a kereskedelmi eljárások részrehajlás nélkül, tisztességes módon és észszerű határidőn belül történő lefolytatását:

| a) | az (EU) 2016/1036 rendelet és különösen annak 5. cikke (10) és (11) bekezdése, 6. cikke (5)–(8) bekezdése, 8. cikke (3), (4) és (9) bekezdése, valamint 18–21. cikke; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2016/1036 rendelet és különösen annak 5. cikke (10) és (11) bekezdése, 6. cikke (5)–(8) bekezdése, 8. cikke (3), (4) és (9) bekezdése, valamint 18–21. cikke;

| b) | az (EU) 2016/1037 rendelet és különösen annak 10. cikke (12) és (13) bekezdése, 11. cikke (5)–(8) és (10) bekezdése, 13. cikke (3), (4) és (9) bekezdése, valamint 28–31. cikke; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2016/1037 rendelet és különösen annak 10. cikke (12) és (13) bekezdése, 11. cikke (5)–(8) és (10) bekezdése, 13. cikke (3), (4) és (9) bekezdése, valamint 28–31. cikke;

| c) | az (EU) 2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) és különösen annak 5. és 8. cikke; |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) és különösen annak 5. és 8. cikke;

6

| d) | az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) és különösen annak 3. és 5. cikke; |
| --- | --- |

d)

az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) és különösen annak 3. és 5. cikke;

7

| e) | az (EU) 2015/1843 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) és különösen annak 9. és 10. cikke; |
| --- | --- |

e)

az (EU) 2015/1843 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) és különösen annak 9. és 10. cikke;

8

| f) | az (EU) 2016/1035 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) és különösen annak 5. cikke (12) és (13) bekezdése, 6. cikke (5)–(8) bekezdése, valamint 12., 13. és 14. cikke; |
| --- | --- |

f)

az (EU) 2016/1035 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) és különösen annak 5. cikke (12) és (13) bekezdése, 6. cikke (5)–(8) bekezdése, valamint 12., 13. és 14. cikke;

9

| g) | a 868/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) és különösen annak 7. és 8. cikke; |
| --- | --- |

g)

a 868/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) és különösen annak 7. és 8. cikke;

10

| h) | a 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) és különösen annak 24. cikke, a 155/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (12) és különösen annak 6. cikke, valamint az 1083/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (13) és különösen annak 5. cikke; |
| --- | --- |

h)

a 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) és különösen annak 24. cikke, a 155/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (12) és különösen annak 6. cikke, valamint az 1083/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (13) és különösen annak 5. cikke;

11

12

13

| i) | az (EU) 2015/476 európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) és különösen annak 1. cikke (2) bekezdése és 2. cikke (2) bekezdése. |
| --- | --- |

i)

az (EU) 2015/476 európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) és különösen annak 1. cikke (2) bekezdése és 2. cikke (2) bekezdése.

14

2. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában:

a)   „kereskedelmi eljárás”: a Bizottság szolgálatai által az alaprendeletek valamelyike alapján folytatott vizsgálat vagy igazgatási eljárás;

„kereskedelmi eljárás”

b)   „érdekelt fél”: minden olyan személy, akinek érdekeit egy, az alaprendeletek valamelyike alapján folytatott kereskedelmi eljárás érinti;

„érdekelt fél”

c)   „az érdekelt felek jogai”: az eljárási jogok, valamint minden személy joga ahhoz, hogy a kereskedelmi eljárásban az ügyét részrehajlás nélkül, tisztességes módon és észszerű határidőn belül elintézzék.

„az érdekelt felek jogai”

3. cikk

Kinevezés, a megbízatás megszűnése és helyettesítés

(1)   A Bizottság a meghallgató tisztviselőt az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben meghatározott szabályokkal összhangban nevezi ki.

(2)   A meghallgató tisztviselő kinevezését közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A meghallgató tisztviselő megbízatásának megszakítására, megszüntetésére vagy átruházására csak a Bizottság indokolt határozata alapján kerülhet sor. A határozatot a Hivatalos Lapban kell kihirdetni.

(3)   A meghallgató tisztviselő igazgatási célból a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja mellett látja el feladatát.

(4)   Ha a meghallgató tisztviselő egy adott ügyben akadályoztatva van, a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja – lehetőség szerint a meghallgató tisztviselővel folytatott konzultációt követően – minden egyes ügyben kijelöl egy-egy, az adott ügyben nem érintett, a kereskedelmi eljárások területén elegendő tapasztalattal rendelkező tisztviselőt a meghallgató tisztviselő feladatainak ellátására.

(5)   A (4) bekezdés szerint kell eljárni, ha a meghallgató tisztviselő a feladatai ellátása szempontjából összeférhetetlenség fennállását vagy lehetőségét észleli, és feladatainak ellátása alóli mentesítése érdekében egy konkrét ügy vonatkozásában szabályszerű kérelmet nyújt be a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagjának.

(6)   Ha a meghallgató tisztviselő nem egy adott ügyben, hanem egy meghatározott időszakra kiterjedően van akadályoztatva, vagy már nem működik meghallgató tisztviselőként, a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja kijelöl egy, a kereskedelmi eljárásokban jártas tisztviselőt a meghallgató tisztviselő feladatainak mindaddig történő ideiglenes ellátására, amíg a meghallgató tisztviselő vissza nem tér feladataihoz, illetve amíg a Bizottság új meghallgató tisztviselő kinevezéséről nem határoz.

4. cikk

A meghallgató tisztviselő közreműködésének elvei

(1)   A meghallgató tisztviselő a feladatait a (2)–(11) bekezdés szerint látja el.

(2)   A meghallgató tisztviselő függetlenül jár el, és feladatainak ellátása során utasításokat nem fogad el.

(3)   A meghallgató tisztviselőt – megbízatásának ideje alatt és után egyaránt – kötik a feladatainak ellátása során tudomására jutott információk más előtti jogosulatlan felfedésére vonatkozóan a személyzeti szabályzatban meghatározott tilalmak.

(4)   A meghallgató tisztviselő – az Unió jogával és az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatának vonatkozó részeivel összhangban – szem előtt tartja az alaprendeletek hatékony alkalmazásának szükségességét.

(5)   A meghallgató tisztviselő az eljárás teljes időtartama alatt korlátozás és indokolatlan késedelem nélküli hozzáféréssel rendelkezik a kereskedelmi eljárással kapcsolatos iratokhoz.

(6)   A meghallgató tisztviselő a 12–16. cikk szerint döntéseket hoz, továbbá – a meghallgató tisztviselő közreműködését kérő érdekelt felek jogait érintő kérdésekkel kapcsolatban – ajánlásokat fogalmazhat meg a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai számára. A meghallgató tisztviselő törekszik annak biztosítására, hogy a jogiaktus-tervezetek és a Bizottsághoz intézett javaslatok elkészítése során kellően figyelembevételre kerüljön a tárgyhoz tartozó valamennyi tény, az érintett felek szempontjából kedvező és kedvezőtlen tényeket egyaránt ideértve.

(7)   A felelős igazgató vagy megbízottja a jogi aktus végleges elfogadásáig folyamatosan tájékoztatja a meghallgató tisztviselőt mindazon eljárások menetéről, amelyekben az közreműködött.

(8)   A meghallgató tisztviselőt – annak érdekében, hogy értékelhesse a változásoknak az érdekelt felek jogaira gyakorolt esetleges hatásait – haladéktalanul tájékoztatni kell, ha a kereskedelmi eljárásoknak a végleges intézkedések bevezetésére rendelkezésre álló szakaszában a Bizottság álláspontja lényegesen megváltozik.

(9)   A meghallgató tisztviselő tanácsadással szolgál a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja – és szükség esetén a főigazgató – számára a meghallgató tisztviselő által megfogalmazott ajánlások nyomán hozandó intézkedésekről és szükség szerint a lehetséges jogorvoslatokról.

(10)   A felelős igazgató konzultál a meghallgató tisztviselővel az eljárási kérdésekkel kapcsolatos politika és az érdemi kérdések minden olyan változásáról és aktualizálásáról, amely kihat az érdekelt felek jogaira, valamint a kereskedelmi eljárásokból fakadó kérdésekről.

(11)   A meghallgató tisztviselő a kereskedelmi eljárásokból fakadó ügyekben észrevételeket és ajánlásokat fogalmazhat meg a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja, valamint szükség esetén a főigazgató számára.

5. cikk

A meghallgató tisztviselő közreműködése

(1)   Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közreműködését. A kérést kellő időben, az eljárás időkereteinek figyelembevételével kell előterjeszteni. Az érdekelt feleknek a meghallgató tisztviselő közreműködését a közreműködésre okot adó esemény bekövetkezése után a lehető leghamarabb kérniük kell.

(2)   A meghallgató tisztviselő a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja, a főigazgató, a kereskedelmi eljárásért felelős igazgató vagy annak megbízottja, valamint a kereskedelmi eljárás kapcsán megkeresett más szolgálat igazgatója kérésére is eljárhat.

(3)   A meghallgató tisztviselő közreműködését írásban kell kérni azoknak a kérdéseknek a megjelölésével, amelyeket a közreműködést kérő személy a meghallgató tisztviselő figyelmébe kíván ajánlani, valamint annak kifejtésével, hogy ezek a kérdések hogyan érintik a közreműködést kérő személy védelemhez való jogát.

(4)   A Bizottság minden elfogadott jogi aktusához és javaslatához csatolni kell a meghallgató tisztviselő arra vonatkozó feljegyzését, hogy közreműködött-e az érintett eljárásban, illetve hogy közreműködése milyen jellegű volt.

(5)   A meghallgató tisztviselő – a Bizottság eljárási szabályzata 23. cikkének (3) bekezdésével összhangban – kézhez kapja a Bizottság illetékes szolgálatai által indított valamennyi konzultáció dokumentumait.

6. cikk

Meghallgatás

(1)   A meghallgató tisztviselő – kérésre vagy az alaprendeletekben foglaltak szerint – meghallgatást szervezhet és tarthat egyetlen érdekelt fél vagy hasonló érdekű érdekelt felek csoportja és a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai részvételével. A meghallgató tisztviselő eltérő érdekű érdekelt felek részvételével is szervezhet és tarthat meghallgatást.

(2)   A meghallgatás iránti kérés kézhezvétele után a meghallgató tisztviselő értékeli a kérésben felvetett kérdéseket, és dönt a meghallgatás indokoltságáról. A meghallgatás a kereskedelmi eljárás bármely szakaszában felmerülő minden olyan kérdésre kiterjedhet, amely hatással lehet az érdekelt felek jogaira.

(3)   Meghallgatás főszabályként csak akkor tartható, ha a kérdések a Bizottság szolgálataival nem rendezhetők.

(4)   Ha a meghallgatás iránti kérést nem az eljárás számára rendelkezésre álló időkereteken belül terjesztik elő, a meghallgató tisztviselő megvizsgálja a késve beérkező kérés indokait, a benne felvetett kérdések jellegét és e kérdéseknek a védelemhez való jog gyakorlására kifejtett hatását, továbbá figyelembe veszi a megfelelő ügyintézéshez és a vizsgálat időben történő lezárásához fűződő érdeket.

(5)   A meghallgatás célja annak garantálása, hogy a Bizottság szolgálatai tiszteletben tartsák a felek védelemhez való jogát. A meghallgató tisztviselő főszabályként nem fogad el és nem vesz figyelembe olyan bizonyítékokat, amelyeket az eljárás keretében nem tártak a Bizottság szolgálatai elé.

(6)   A meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásra meghívott természetes és jogi személyek személyesen, kellően meghatalmazott, saját személyi állományukhoz tartozó megbízottjuk útján vagy törvényes képviselőjük útján vesznek részt a meghallgatáson. A meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásra meghívott természetes és jogi személyeket a meghallgatáson jogi tanácsadó vagy más, a személyi állományukhoz nem tartozó szakember akkor segítheti, ha abba a meghallgató tisztviselő beleegyezett.

(7)   E cikk rendelkezései nem érintik az alaprendeletekben a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai előtti meghallgatás vonatkozásában biztosított jogokat.

7. cikk

Meghallgatás egyetlen érdekelt fél vagy hasonló érdekű érdekelt felek csoportja és a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai részvételével

(1)   A meghallgató tisztviselő egyetlen érdekelt fél vagy hasonló érdekű érdekelt felek csoportja által előadott indokolt kérésre meghallgatást szervezhet és tarthat az érdekelt fél vagy hasonló érdekű érdekelt felek csoportja és a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai részvételével.

(2)   Egyetlen érdekelt fél meghallgatást kérhet konkrétan meghatározott kérdésben hasonló érdekű érdekelt felek csoportja és a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai részvételével. Meghallgatást akkor kell tartani, ha legalább egy hasonló érdekű érdekelt fél vállalja a részvételt.

8. cikk

Meghallgatás eltérő érdekű érdekelt felek részvételével

(1)   A meghallgató tisztviselő az ellentétes álláspontok ismertetésének és az ellenérvek előadásának lehetővé tétele érdekében meghallgatást szervezhet és tarthat saját elnöki közreműködése mellett eltérő érdekű érdekelt felek részvételével.

(2)   A kereskedelmi eljárásban az eltérő érdekű érdekelt felek részvételével tartott meghallgatásra azt követően kerülhet sor, hogy a meghallgató tisztviselő meghallgatta a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai álláspontját.

(3)   Egyetlen érdekelt fél meghallgatást kérhet konkrétan meghatározott kérdésben eltérő érdekű érdekelt felek részvételével. Meghallgatás akkor tartható, ha legalább egy eltérő érdekű érdekelt fél vállalja a részvételt.

(4)   A meghallgatáson megfigyelőként részt vesznek a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai.

(5)   Az eltérő érdekű érintett felek részvételével tartott meghallgatáson megfigyelőként részt vehetnek a tagállamok illetékes képviselői.

9. cikk

A meghallgatás előkészítése

(1)   Miután meghallgatta a felelős igazgatót vagy megbízottját, a meghallgató tisztviselő meghatározza a meghallgatás időpontját, időtartamát és helyét. Ha az érdekelt felek vagy a Bizottság szolgálatai halasztást kérnek, a meghallgató tisztviselő dönt annak engedélyezéséről.

(2)   A meghallgatás keretében tárgyalandó ténybeli és jogi kérdések lehetőség szerinti azonosítása és tisztázása érdekében a meghallgató tisztviselő szükség esetén előkészítő találkozót tarthat az érdekelt felekkel vagy a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős és más szolgálataival. A meghallgató tisztviselő felkérheti a résztvevőket a meghallgatás előkészítéséhez szükséges információk átadására.

(3)   A meghallgató tisztviselő meghatározza az egyes meghallgatások napirendjét. A napirendet a meghallgatás előtt el kell juttatni minden résztvevőnek.

(4)   A meghallgató tisztviselő az érdekelt felek tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére kitűzött határidő lejárta után, de a felek meghallgatása előtt észszerű időn belül felkérheti a résztvevőket, hogy nyújtsák be a más érdekelt felek által szolgáltatott információkra vonatkozó kérdéseiket.

(5)   Miután meghallgatta a felelős igazgatót vagy megbízottját, a meghallgató tisztviselő előzetesen átadhatja a meghallgatásra meghívott feleknek azon kérdések listáját, amelyek tekintetében fel kívánja őket kérni álláspontjuk ismertetésére.

(6)   A meghallgató tisztviselő a meghallgatás résztvevőitől előzetes írásbeli értesítést kérhet tervezett nyilatkozataik lényegi tartalmáról.

(7)   A meghallgató tisztviselő az általa tartott meghallgatásra meghívja a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja, valamint a Jogi Szolgálat munkatársait. A meghallgató tisztviselő az általa tartott meghallgatásra meghívhatja a Bizottság más szolgálatainak munkatársait.

(8)   A meghallgató tisztviselő az általa tartott meghallgatásra meghívhat külső szakértőket. Az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai felkérhetik a meghallgató tisztviselőt, hogy engedélyezze külső szakértők részvételét a meghallgatáson. Ezekről a kérésekről a meghallgató tisztviselő dönt. A meghallgatásra meghívott külső szakértők titoktartási megállapodást írnak alá.

(9)   A külső szakértők felkérhetők a tárgyhoz kapcsolódó elemzések, jelentések, kiadványok vagy publikációk átadására. Ezeket a dokumentumokat el kell helyezni az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában, és a meghallgatás előtt lehetőleg minden résztvevő rendelkezésére kell bocsátani.

10. cikk

A meghallgatás lefolytatása

(1)   A meghallgató tisztviselő felel a meghallgatás lefolytatásáért. A meghallgató tisztviselő gondoskodik a meghallgatás tisztességes módon és részrehajlás nélkül történő lefolytatásáról.

(2)   A meghallgatás nem nyilvános. A meghallgató tisztviselő dönt arról, hogy egy érdekelt fél nevében mely személyeket hallgatja meg, valamint hogy az érintett személyeket külön-külön vagy a meghallgatáson való részvételre meghívott más személyek jelenlétében hallgatja-e meg. Az utóbbi esetben tekintettel kell lenni az érdekelt felek üzleti titkaik és más bizalmas információik védelméhez fűződő jogos érdekére.

(3)   A meghallgató tisztviselő lehetővé teheti a résztvevők számára, hogy a meghallgatás során kérdéseket tegyenek fel és válaszoljanak meg.

(4)   Ha a meghallgató tisztviselő engedélyezte külső szakértők részvételét, ezeknek a szakértőknek lehetőséget kell adni álláspontjuk kifejtésére és a meghallgatás más résztvevői által feltett kérdések megválaszolására.

(5)   A meghallgatáshoz való jog biztosításának szükségességére való tekintettel a meghallgató tisztviselő a meghallgatást követően – miután külön meghallgatta a felelős igazgatót vagy megbízottját – szükség szerint lehetővé teheti, hogy az érdekelt felek további írásbeli észrevételeket tegyenek. A meghallgató tisztviselő meghatározza az ilyen tárgyú beadványok benyújtásának határidejét. A meghallgató tisztviselő a határidő után beérkező írásbeli észrevételek figyelembevételétől eltekinthet.

11. cikk

Intézkedések a meghallgatás után

(1)   Az eltérő érdekű érdekelt felek részvételével tartott meghallgatásról a meghallgató tisztviselő leiratot vagy érdemi összefoglalót készít, és azt a meghallgatás összes résztvevőjének rendelkezésére bocsátja. A leiratot vagy érdemi összefoglalót el kell helyezni az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában.

Az egyetlen érdekelt fél vagy hasonló érdekű érdekelt felek csoportja és a Bizottság szolgálatai részvételével tartott meghallgatásról a meghallgató tisztviselő leiratot vagy érdemi összefoglalót készít, és azt a meghallgatás összes résztvevőjének rendelkezésére bocsátja. A résztvevők kellő indokolással kérhetik a leiratban vagy összefoglalóban szereplő egyes információk bizalmas kezelését. A meghallgató tisztviselő a kérésekről azt követően dönt, hogy meghallgatta a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatait és – szükség esetén – más szolgálatait. A meghallgatás leiratának vagy összefoglalójának nem bizalmas jellegű változatát el kell helyezni az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában.

(2)   A 4. cikk (5) bekezdésével összhangban a meghallgató tisztviselő ajánlásokat fogalmazhat meg a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai számára. A Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai a jogi aktus végleges elfogadása előtt kellő időben tájékoztatják a meghallgató tisztviselőt arról, hogy figyelembe vették-e, és hogyan vették figyelembe az ajánlásokat, és átadják a meghallgató tisztviselőnek a jogi aktus tervezetének egy példányát.

(3)   Az egyetlen érdekelt fél vagy hasonló érdekű érdekelt felek csoportja részvételével tartott meghallgatásról a meghallgató tisztviselő a 18. cikknek megfelelően haladéktalanul tájékoztatja a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagját. Ha az adott eset úgy kívánja, a meghallgató tisztviselő azonnali ajánlást készít a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja vagy a főigazgató számára.

(4)   A meghallgató tisztviselő által a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai számára megfogalmazott ajánlásokat és a kereskedelempolitikáért felelős biztos és a főigazgató számára készített jelentéseket és észrevételeket főszabályként bizalmas jellegű belső dokumentumoknak kell tekinteni.

Az átláthatóság és a megfelelő ügyintézés érdekében azonban a meghallgató tisztviselő dönt arról, hogy az általa készített dokumentumok közül melyeket kell elhelyezni a felek számára betekintésre összeállított aktában.

12. cikk

Iratbetekintés

(1)   Ha a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai elutasítják az érdekelt fél iratbetekintési kérelmét, az érdekelt fél kérheti a meghallgató tisztviselőt az elutasítás felülvizsgálatára és ezáltal annak biztosítására, hogy az érdekelt fél észszerű időn belül betekinthessen a betekintésre összeállított aktába vagy a Bizottság birtokában lévő valamely dokumentumba. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja az esetet, és dönt arról, hogy biztosít-e részleges vagy teljes betekintést az aktába vagy az igényelt dokumentumba, vagy megtagadja azt.

(2)   A meghallgató tisztviselő megállapítja azt a határidőt, amelyen belül a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai kötelesek lehetővé tenni a betekintést.

13. cikk

Titoktartás

(1)   A meghallgató tisztviselőt kötik a Bizottság előtti igazgatási eljárásokban részt vevő érdekelt felek által szolgáltatott információk bizalmas kezelésére vonatkozó általános szabályok.

(2)   A meghallgató tisztviselő megvizsgálja az érdekelt felek és a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai által a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai birtokában lévő dokumentumok bizalmas kezelésével kapcsolatban előterjesztett kéréseket. A meghallgató tisztviselő ezekről a kérésekről az érdekelt felek védelemhez való joga és a titoktartási szabályok figyelembevételével dönt.

14. cikk

Bizalmas információkról készített nem bizalmas jellegű összefoglaló

(1)   Az érdekelt fél kérheti a meghallgató tisztviselőtől a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai által azzal kapcsolatban készített értékelések felülvizsgálatát, hogy a vizsgálat során szolgáltatott bizalmas információkról készített nem bizalmas jellegű összefoglaló kellően részletes-e ahhoz, hogy lehetővé tegye a bizalmas információk lényegének megfelelő megértését.

(2)   Ha a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai figyelmen kívül kívánnak hagyni egy olyan dokumentumot vagy információt, amelynek tekintetében az érdekelt fél megtagadta a kellően részletes nem bizalmas jellegű összefoglaló rendelkezésre bocsátását, az érdekelt fél kérheti a meghallgató tisztviselőt a kérdés eldöntésére.

(3)   A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a kéréseket. Ha a nem bizalmas jellegű összefoglaló nem kellően részletes, a meghallgató tisztviselő lehetőséget biztosít az összefoglalót rendelkezésre bocsátó érdekelt fél számára arra, hogy méltányos határidőn belül észrevételeket fogalmazzon meg, és átdolgozza az összefoglalót.

(4)   Ha a bizalmas információkat szolgáltató érdekelt fél nem megfelelő összefoglalót bocsát rendelkezésre, elfogadhatatlan indokolással szolgál vagy nem reagál, a meghallgató tisztviselő dönt arról, hogy figyelmen kívül kell-e hagyni azokat a bizalmas információkat, amelyekről nem bocsátottak rendelkezésre az alaprendeletek vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kellően részletes nem bizalmas jellegű összefoglalót.

15. cikk

Hozzáférés olyan bizalmas információkhoz, amelyekről nem kell összefoglalót készíteni

Az érdekelt fél kérésére a meghallgató tisztviselő megvizsgálhatja azokat a fél számára nem hozzáférhető bizalmas jellegű információkat, amelyekről nem kell összefoglalót készíteni és amelyeknek kérték a bizalmas kezelését, és ellenőrizheti, hogy a szóban forgó információkat a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai hogyan használták fel.

A meghallgató tisztviselő tájékoztatja a kérést előterjesztő érdekelt felet arról, hogy:

| a) | a féltől visszatartott információ a fél védekezése szempontjából releváns-e; |
| --- | --- |

a)

a féltől visszatartott információ a fél védekezése szempontjából releváns-e;

| b) | ha releváns, a vizsgálattal megbízott szolgálatok helyesen vették-e figyelembe az információkat azokban a tényekben és szempontokban, amelyekre következtetéseiket alapozták. |
| --- | --- |

b)

ha releváns, a vizsgálattal megbízott szolgálatok helyesen vették-e figyelembe az információkat azokban a tényekben és szempontokban, amelyekre következtetéseiket alapozták.

16. cikk

Határidők meghosszabbítása

(1)   A kérdőívek megválaszolására, a kiegészítő információk benyújtására, a helyszíni látogatásokra és az érdekelt felek tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megfogalmazására vonatkozó határidők meghosszabbítására vagy határnapok elhalasztására vonatkozó kéréseket az érdekelt fél először a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálataihoz köteles benyújtani. Ezeket a kéréseket az eredeti határidő lejárta előtt kellő időben kell benyújtani.

Ha a kérést elutasítják, vagy az érdekelt fél úgy véli, hogy a számára biztosított határidő-hosszabbítás túl rövid, az érdekelt fél az eredeti határidő lejárta előtt kellő indokolással kérheti a meghallgató tisztviselőt a kérdés felülvizsgálatára. A kérést közvetlenül a meghallgató tisztviselőhöz kell intézni.

Miután meghallgatta a felelős igazgatót vagy annak megbízottját, a meghallgató tisztviselő meghosszabbítja a határidőket, vagy elutasítja a kérést.

A meghallgató tisztviselő az adott kérés sajátos körülményeinek és az eljárás időkereteinek kellő figyelembevételével dönt.

(2)   A Bizottság szolgálatai a meghallgató tisztviselő elé utalt kérdésben a meghallgató tisztviselő döntéséig nem járhatnak el.

17. cikk

Részvétel a bizottságok ülésein

A meghallgató tisztviselő részt vehet a bizottságok érintett ülésein. A meghallgató tisztviselő megválaszolhatja a tagállamok kérdéseit, amennyiben azok a meghallgató tisztviselőnek az eljárásokban való közreműködése jellegével kapcsolatosak.

18. cikk

A meghallgató tisztviselő jelentései

(1)   A meghallgató tisztviselő minden év végén éves jelentést készít. Az éves jelentésnek tájékoztatással kell szolgálnia azokról az ügyekről, amelyekben a meghallgató tisztviselő közreműködött, a meghozott döntések és a megfogalmazott ajánlások jellegéről, valamint a kereskedelmi eljárások jobbítására irányuló esetleges ajánlásokról. A jelentést a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagjának kell címezni. A jelentést meg kell küldeni a főigazgatónak és az érintett igazgató(k)nak.

(2)   Az éves jelentés összefoglalóját meg kell küldeni az Európai Parlamentnek és a tagállamoknak, és közzé kell tenni a meghallgató tisztviselő internetes honlapján.

(3)   Az (1) bekezdésben előírt éves jelentés mellett a meghallgató tisztviselő indokolt esetekben eseti alapon összefoglalót készít a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja számára tevékenységéről, valamint a tevékenysége során felmerült kérdésekről. A tájékoztatásban vázlatosan ismertetni kell a legfontosabb szakpolitikai kérdéseket, a meghallgató tisztviselő döntéseit és ajánlásait, valamint azt, hogy az ajánlásokat a Bizottságnak a vizsgálat lefolytatásáért felelős szolgálatai hogyan vették figyelembe. A tájékoztatást meg kell küldeni a főigazgatónak.

(4)   A meghallgató tisztviselő jelentést készít az eltérő érdekű érdekelt felek részvételével tartott meghallgatásokról, és jelentést készíthet a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja és a főigazgató számára a kereskedelmi eljárásokból fakadó, valamint az uniós jognak a kereskedelmi eljárások során történő hatékony alkalmazása szempontjából egyébként releváns más kérdésekről.

(5)   A meghallgató tisztviselő az eltérő érdekű felek részvételével tartott meghallgatásokról készített zárójelentését benyújtja a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagjának, a főigazgatónak és az érintett igazgatónak. A jelentést meg kell küldeni a tagállamok illetékes képviselőinek és az érdekelt feleknek.

19. cikk

Átmeneti rendelkezések

Ezt a határozatot az e határozat hatálybalépése előtt és után megindított eljárásokban egyaránt alkalmazni kell.

E határozat rendelkezései az e határozat hatálybalépése előtt megtett eljárási lépések joghatását nem érintik.

20. cikk

A 2012/199/EU határozat hatályon kívül helyezése

A 2012/199/EU határozat hatályát veszti.

21. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2019. február 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 308., 2000.12.8., 26. o.

1

(2)  Az Európai Bizottság elnökének 2012/199/EU határozata (2012. február 29.) a meghallgató tisztviselő egyes kereskedelmi eljárásokban ellátandó feladatairól és megbízatásáról (HL L 107., 2012.4.19., 5. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1036 rendelete (2016. június 8.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1037 rendelete (2016. június 8.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről (HL L 176., 2016.6.30., 55. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/478 rendelete (2015. március 11.) a behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 83., 2015.3.27., 16. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1843 rendelete (2015. október 6.) a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelempolitika területén követendő uniós eljárások megállapításáról (HL L 272., 2015.10.16., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1035 rendelete (2016. június 8.) a vízi járművekre vonatkozó káros árképzés elleni védekezésről (HL L 176., 2016.6.30., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 868/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó légi közlekedési szolgáltatások keretében a közösségi légi fuvarozóknak kárt okozó támogatásnyújtással és tisztességtelen árképzési gyakorlattal szembeni védelemről (HL L 162., 2004.4.30., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 978/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 303., 2012.10.31., 1. o.).

11

(12)  A Bizottság 155/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. december 18.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásból való részesülés odaítélésére vonatkozó eljárási szabályok megállapításáról (HL L 48., 2013.2.21., 5. o.).

12

(13)  A Bizottság 1083/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. augusztus 28.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a tarifális preferenciák ideiglenes visszavonására és általános védintézkedések elfogadására vonatkozó eljárási szabályok megállapításáról (HL L 293., 2013.11.5., 16. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/476 rendelete (2015. március 11.) a WTO Vitarendező Testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után az Unió által hozható intézkedésekről (HL L 83., 2015.3.27., 6. o.).

14

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 2019.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/29

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 246/2018 HATÁROZATA

(2018. december 5.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás VI. mellékletének (Szociális biztonság) módosításáról [2019/340]

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2017. március 21-i (EU) 2017/492 bizottsági rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2017. március 21-i (EU) 2017/492 bizottsági rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | Az EGT-megállapodás VI. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás VI. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás VI. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. pont (883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) és a 2. pont (987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „— | 32017 R 0492: A Bizottság (EU) 2017/492 rendelete (2017. március 21.) (HL L 76., 2017.3.22., 13. o.).” |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. pont (883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) és a 2. pont (987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„—

32017 R 0492: A Bizottság (EU) 2017/492 rendelete (2017. március 21.) (HL L 76., 2017.3.22., 13. o.).”

| 2. | Az 1. pont (883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) h) kiigazítása a következőkkel egészül ki:

  „NORVÉGIA
  A nemzeti biztosítási törvény (20. fejezet) szerinti öregségi jövedelmi nyugdíj és a kötelező foglalkoztatói nyugdíjról szóló törvény szerinti meghatározott járulékon alapuló rendszerek.” |
| --- | --- |

2.

Az 1. pont (883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) h) kiigazítása a következőkkel egészül ki:

„NORVÉGIA

A nemzeti biztosítási törvény (20. fejezet) szerinti öregségi jövedelmi nyugdíj és a kötelező foglalkoztatói nyugdíjról szóló törvény szerinti meghatározott járulékon alapuló rendszerek.”

2. cikk

Az (EU) 2017/492 rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2018. december 6-án lép hatályba, feltéve hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (*1).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2018. december 5-én.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Oda Helen SLETNES

---

(1)  
  HL L 76., 2017.3.22., 13. o.

1

(*1)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

*1

---

| 2019.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/31

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 18/2019 HATÁROZATA

(2019. február 8.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról [2019/341]

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A HL L 349., 2016.12.21., 8. o. által helyesbített, az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról, valamint a 98/26/EK és a 2014/65/EU irányelv, valamint a 236/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 23-i 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

A HL L 349., 2016.12.21., 8. o. által helyesbített, az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról, valamint a 98/26/EK és a 2014/65/EU irányelv, valamint a 236/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 23-i 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás IX. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A 16b. pont (98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) és a 31ba. pont (2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „— | 32014 R 0909: Az Európai Parlament és a Tanács 909/2014/EU rendelete (2014. július 23.) (HL L 257., 2014.8.28., 1. o.), helyesbítve: HL L 349., 2016.12.21., 8. o.”. |
| --- | --- | --- |

1.

A 16b. pont (98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) és a 31ba. pont (2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„—

| 2. | A 29f. pont (236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következővel egészül ki:

  „, az alábbi módosítással:






  — | 32014 R 0909: Az Európai Parlament és a Tanács 909/2014/EU rendelete (2014. július 23.) (HL L 257., 2014.8.28., 1. o.), helyesbítve: HL L 349., 2016.12.21., 8. o.
  ”. |
| --- | --- | --- |

2.

A 29f. pont (236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következővel egészül ki:

„, az alábbi módosítással:

—

32014 R 0909: Az Európai Parlament és a Tanács 909/2014/EU rendelete (2014. július 23.) (HL L 257., 2014.8.28., 1. o.), helyesbítve: HL L 349., 2016.12.21., 8. o.
  ”.

| 3. | A szöveg a 31bea. pont (594/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet) után a következővel egészül ki:






  „31bf. | 32014 R 0909: Az Európai Parlament és a Tanács 909/2014/EU rendelete (2014. július 23.) az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról, valamint a 98/26/EK és a 2014/65/EU irányelv, valamint a 236/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 257., 2014.8.28., 1. o.), helyesbítve: HL L 349., 2016.12.21., 8. o.

  A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:






  a) | A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A szöveg a 31bea. pont (594/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet) után a következővel egészül ki:

„31bf.

A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

a)

A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják.

| b) | A »KBER tagjaira« vagy a »központi bankokra« való hivatkozások – a rendeletbeli értelmezésen túlmenően – az EFTA-államok nemzeti központi bankjait is magukban foglalják. |
| --- | --- |

b)

A »KBER tagjaira« vagy a »központi bankokra« való hivatkozások – a rendeletbeli értelmezésen túlmenően – az EFTA-államok nemzeti központi bankjait is magukban foglalják.

| c) | Liechtenstein lehetővé teheti, hogy a liechtensteini pénzügyi közvetítők számára a 25. cikk (2) bekezdésében említett szolgáltatásokat már nyújtó vagy Liechtensteinben már fióktelepet létesített harmadik országbeli központi értéktárak a 2019. február 8-i 18/2019 EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésétől számított legfeljebb 5 éven keresztül folytathassák a 25. cikk (2) bekezdésében említett szolgáltatások nyújtását. |
| --- | --- |

c)

Liechtenstein lehetővé teheti, hogy a liechtensteini pénzügyi közvetítők számára a 25. cikk (2) bekezdésében említett szolgáltatásokat már nyújtó vagy Liechtensteinben már fióktelepet létesített harmadik országbeli központi értéktárak a 2019. február 8-i 18/2019 EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésétől számított legfeljebb 5 éven keresztül folytathassák a 25. cikk (2) bekezdésében említett szolgáltatások nyújtását.

| d) | Az 1. cikk (3) bekezdésében az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép. |
| --- | --- |

d)

Az 1. cikk (3) bekezdésében az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép.

| e) | A 12. cikk (3) bekezdésében az »uniós pénznemek« szövegrész helyébe az », az EGT-megállapodás szerződő feleinek hivatalos pénznemei« szövegrész lép. |
| --- | --- |

e)

A 12. cikk (3) bekezdésében az »uniós pénznemek« szövegrész helyébe az », az EGT-megállapodás szerződő feleinek hivatalos pénznemei« szövegrész lép.

| f) | A 13. cikkben és a 14. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében a szöveg az »érintett hatóságok« szövegrész után az », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

f)

A 13. cikkben és a 14. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében a szöveg az »érintett hatóságok« szövegrész után az », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrésszel egészül ki.

| g) | A 19. cikk (3) bekezdésében, a 33. cikk (3) bekezdésében, a 49. cikk (4) bekezdésében, az 52. cikk (2) bekezdésében és az 53. cikk (3) bekezdésében az »ESMA, amely« szövegrész helyébe az »ESMA (...). Az ESMA, vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

g)

A 19. cikk (3) bekezdésében, a 33. cikk (3) bekezdésében, a 49. cikk (4) bekezdésében, az 52. cikk (2) bekezdésében és az 53. cikk (3) bekezdésében az »ESMA, amely« szövegrész helyébe az »ESMA (...). Az ESMA, vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| h) | A 24. cikk (5) bekezdésében:






  i. | az első és második albekezdésben a szöveg az »ESMA« szó után az »és az EFTA-állam tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- | --- |

h)

A 24. cikk (5) bekezdésében:

i.

az első és második albekezdésben a szöveg az »ESMA« szó után az »és az EFTA-állam tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrésszel egészül ki;

| ii. | a harmadik albekezdésben az »ESMA (...), amely« szövegrész helyébe az »ESMA (...). Az ESMA, vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép. |
| --- | --- |

ii.

a harmadik albekezdésben az »ESMA (...), amely« szövegrész helyébe az »ESMA (...). Az ESMA, vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép.

| i) | A 34. cikk (8) bekezdésében az »uniós versenyszabályok« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás alapján alkalmazandó versenyszabályok« szövegrész lép. |
| --- | --- |

i)

A 34. cikk (8) bekezdésében az »uniós versenyszabályok« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás alapján alkalmazandó versenyszabályok« szövegrész lép.

| j) | A 38. cikk (5) bekezdésében a »2014. szeptember 17. napján« szövegrész helyébe a »2019. február 8-i 18/2019 EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésének napján« szövegrész lép. |
| --- | --- |

j)

A 38. cikk (5) bekezdésében a »2014. szeptember 17. napján« szövegrész helyébe a »2019. február 8-i 18/2019 EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésének napján« szövegrész lép.

| k) | A 49. cikk (1) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében a »2014. december 18-ig« szövegrész helyébe a »2019. február 8-i 18/2019 EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésétől számított három hónapon belül« szövegrész lép. |
| --- | --- |

k)

A 49. cikk (1) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében a »2014. december 18-ig« szövegrész helyébe a »2019. február 8-i 18/2019 EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésétől számított három hónapon belül« szövegrész lép.

| l) | Az 55. cikkben:






  i. | az (5) és (6) bekezdésben az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

l)

Az 55. cikkben:

i.

az (5) és (6) bekezdésben az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép;

| ii. | a (6) bekezdésben a szöveg az »ESMA« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

ii.

a (6) bekezdésben a szöveg az »ESMA« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrésszel egészül ki.

| m) | Az 58. cikk (3) bekezdésében és a 69. cikk (1) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében a »2014. december 16-ig« szövegrész helyébe a »2019. február 8-i 18/2019 EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésétől számított három hónapon belül« szövegrész lép. |
| --- | --- |

m)

Az 58. cikk (3) bekezdésében és a 69. cikk (1) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében a »2014. december 16-ig« szövegrész helyébe a »2019. február 8-i 18/2019 EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésétől számított három hónapon belül« szövegrész lép.

| n) | A 61. cikk (1) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében a »2016. szeptember 18-ig« szövegrész helyébe a »2019. február 8-i 18/2019 EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésétől számított egy éven belül« szövegrész lép. |
| --- | --- |

n)

A 61. cikk (1) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében a »2016. szeptember 18-ig« szövegrész helyébe a »2019. február 8-i 18/2019 EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésétől számított egy éven belül« szövegrész lép.

| o) | A 69. cikk (2) és (5) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében a szöveg a »hatálybalépésétől« szövegrész után az »az EGT-ben« szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

o)

A 69. cikk (2) és (5) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében a szöveg a »hatálybalépésétől« szövegrész után az »az EGT-ben« szövegrésszel egészül ki.

| p) | A 76. cikkben az EFTA-államok tekintetében:






  i. | a (4), (5) és (6) bekezdésben a »hatálybalépésétől« szövegrész előtt az »aktust tartalmazó EGT vegyes bizottsági határozat« szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- | --- |

p)

A 76. cikkben az EFTA-államok tekintetében:

i.

a (4), (5) és (6) bekezdésben a »hatálybalépésétől« szövegrész előtt az »aktust tartalmazó EGT vegyes bizottsági határozat« szövegrésszel egészül ki;

| ii. | az (5) bekezdésben a »2017. június 13.« szövegrész helyébe az »a 2014/65/EU irányelvet és a 600/2014/EU rendeletet tartalmazó EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésétől számított hatodik hónapon belül« szöveg lép; |
| --- | --- |

ii.

az (5) bekezdésben a »2017. június 13.« szövegrész helyébe az »a 2014/65/EU irányelvet és a 600/2014/EU rendeletet tartalmazó EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésétől számított hatodik hónapon belül« szöveg lép;

| iii. | a (7) bekezdésben a »2017. január 3.« szövegrész helyébe az »e jogi aktusoknak az EGT területén való alkalmazandósága« szövegrész lép.” |
| --- | --- |

iii.

a (7) bekezdésben a »2017. január 3.« szövegrész helyébe az »e jogi aktusoknak az EGT területén való alkalmazandósága« szövegrész lép.”

2. cikk

A HL L 349., 2016.12.21., 8. o. által helyesbített 909/2014/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2019. február 9-én lép hatályba, feltéve hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (*1).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2019. február 8-án.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Claude MAERTEN

---

(1)  
  HL L 257., 2014.8.28., 1. o.

1

(*1)  Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.

*1

---

| 2019.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/34

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 21/2019. HATÁROZATA

(2019. február 8.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról [2019/342]

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A kártyaalapú fizetési műveletek bankközi jutalékairól szóló, 2015. április 29-i (EU) 2015/751 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

A kártyaalapú fizetési műveletek bankközi jutalékairól szóló, 2015. április 29-i (EU) 2015/751 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás IX. melléklete a 31j. pont (2014/17/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv) után a következő ponttal egészül ki:

| „31k. | 32015 R 0751: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/751 rendelete (2015. április 29.) a kártyaalapú fizetési műveletek bankközi jutalékairól (HL L 123., 2015.5.19., 1. o.).
  A rendelet rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell értelmezni:






  a) | A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában szereplő »2015. június 8-án« dátumon az EFTA-államok esetében »a 2019. február 8-i 21/2019 EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésének napján« értendő. |
| --- | --- | --- |

„31k.

A rendelet rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell értelmezni:

a)

A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában szereplő »2015. június 8-án« dátumon az EFTA-államok esetében »a 2019. február 8-i 21/2019 EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésének napján« értendő.

| b) | A 16. cikk (2) bekezdésében szereplő »2016. december 9-ig« dátumon az EFTA-államok esetében »a 2019. február 8-i 21/2019 EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépése után egy évig« értendő.” |
| --- | --- |

b)

A 16. cikk (2) bekezdésében szereplő »2016. december 9-ig« dátumon az EFTA-államok esetében »a 2019. február 8-i 21/2019 EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépése után egy évig« értendő.”

2. cikk

Az (EU) 2015/751 rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2019. február 9-én lép hatályba, feltéve hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (*1).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2019. február 8-án.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Claude MAERTEN

---

(1)  
  HL L 123., 2015.5.19., 1. o.

1

(*1)  Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.

*1

---

Helyesbítések

| 2019.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/35

---

Helyesbítés az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a 17. élelmiszer-kategória és az élelmiszer-adalékanyagok étrend-kiegészítőkben való felhasználása tekintetében történő módosításáról szóló, 2018. október 8-i (EU) 2018/1497 bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 253., 2018. október 9.
  )

A 44. oldalon, a mellékletben, az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének módosításában, a 2. pont c) alpontja után a következő kihagyást helyesbíteni kell:

a következő szövegrész:

| | „E 969 | Advantám | 55 | | kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„E 969

Advantám

55

kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában”

helyesen:

| | „E 969 | Advantám | 55 | | kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„E 969

Advantám

55

kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában

| d) | A 17.3. élelmiszer-alkategóriára vonatkozó bejegyzést el kell hagyni.” |
| --- | --- |

d)

---

| 2019.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/36

---

Helyesbítés az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 193., 2018. július 30.
  )

| 1. | A szöveg egészében a „vegyesfinanszírozás(i)” kifejezés helyébe – a megfelelő toldalékok megtartása mellett – a „vegyes finanszírozási(i)” kifejezés lép. |
| --- | --- |

1.

A szöveg egészében a „vegyesfinanszírozás(i)” kifejezés helyébe – a megfelelő toldalékok megtartása mellett – a „vegyes finanszírozási(i)” kifejezés lép.

| 2. | A 26. oldalon, a 2. cikk 6. pontjában: |
| --- | --- |

2.

A 26. oldalon, a 2. cikk 6. pontjában:

a következő szövegrész:

„6.   »vegyesfinanszírozási eszköz vagy platform«: a Bizottság és a fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézmények között létrejött olyan együttműködési keret, amelynek célja, hogy ötvözze a költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy költségvetési biztosítékokat, valamint a fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, továbbá a magánszektorbeli pénzügyi intézményektől és a magánszektorbeli befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákat;”

helyesen:

„6.   »vegyesfinanszírozási eszköz vagy platform«: a Bizottság és a fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézmények között létrejött olyan együttműködési keret, amelynek célja, hogy ötvözze a költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy pénzügyi eszközöket és/vagy költségvetési biztosítékokat, valamint a fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, továbbá a magánszektorbeli pénzügyi intézményektől és a magánszektorbeli befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákat;”.

| 3. | A 82. oldalon, a 110. cikk (3) bekezdésének g) pontjában: |
| --- | --- |

3.

A 82. oldalon, a 110. cikk (3) bekezdésének g) pontjában:

a következő szövegrész:

| „g) | támogatásötvözési eszközök és platformok esetében: a támogatásötvözési eszköz és platformok számára előirányzott összeg és a támogatásötvözési eszközben részt vevő szervezetek jegyzéke;” |
| --- | --- |

„g)

helyesen:

| „g) | vegyes finanszírozási eszközök és platformok esetében: a vegyes finanszírozási eszköz és platformok számára előirányzott összeg és a vegyes finanszírozási eszközben vagy platformban részt vevő szervezetek jegyzéke;”. |
| --- | --- |

„g)

| 4. | A 84. oldalon, a 114. cikk (2) bekezdésének b) pontjában: |
| --- | --- |

4.

A 84. oldalon, a 114. cikk (2) bekezdésének b) pontjában:

a következő szövegrész:

| „b) | támogatásötvözési műveletek;” |
| --- | --- |

„b)

helyesen:

| „b) | vegyes finanszírozási műveletek;”. |
| --- | --- |

„b)

| 5. | A 110. oldalon, a 159. cikk (3) bekezdésében: |
| --- | --- |

5.

A 110. oldalon, a 159. cikk (3) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„... ha az előzetes értékelésre az adott támogatásötvözési eszköz vagy platform létrehozása előtt kerül sor.”

helyesen:

„... ha az előzetes értékelésre az adott vegyes finanszírozási eszköz vagy platform létrehozása előtt kerül sor.”

| 6. | A 110. oldalon, a 159. cikk (4) bekezdésében: |
| --- | --- |

6.

A 110. oldalon, a 159. cikk (4) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„A 249. cikk szerinti éves jelentéseket a támogatásötvözési eszköz vagy a platform szintjén kell összeállítani, ...”

helyesen:

„A 249. cikk szerinti éves jelentéseket a vegyes finanszírozási eszköz vagy a platform szintjén kell összeállítani, ...”.

---