# Euroopan unionin L 31/2019

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 31 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 62. vuosikerta1. helmikuu 2019 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 31

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

62. vuosikerta1. helmikuu 2019

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2019/157, annettu 6 päivänä marraskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitetusta kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevasta työohjelmasta annetun delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 liitteen II muuttamisesta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/158, annettu 31 päivänä tammikuuta 2019, tehoaineen metoksifenosidi hyväksynnän uusimisesta korvattavana tehoaineena kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/159, annettu 31 päivänä tammikuuta 2019, lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa | 27 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/160, annettu 24 päivänä tammikuuta 2019, väliaikaisesta poikkeamisesta neuvoston direktiivissä 66/401/ETY ja neuvoston direktiivissä 66/402/ETY säädetyistä varmennettuja siemeniä koskevista edellytyksistä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 305)

   (
  1
  ) | 75 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/161, annettu 31 päivänä tammikuuta 2019, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 821)

   (
  1
  ) | 77 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2019/157, annettu 6 päivänä marraskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitetusta kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevasta työohjelmasta annetun delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 liitteen II muuttamisesta (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/158, annettu 31 päivänä tammikuuta 2019, tehoaineen metoksifenosidi hyväksynnän uusimisesta korvattavana tehoaineena kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (
  1
  )

1

21

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/159, annettu 31 päivänä tammikuuta 2019, lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa

27

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/160, annettu 24 päivänä tammikuuta 2019, väliaikaisesta poikkeamisesta neuvoston direktiivissä 66/401/ETY ja neuvoston direktiivissä 66/402/ETY säädetyistä varmennettuja siemeniä koskevista edellytyksistä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 305)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 305)

1

75

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/161, annettu 31 päivänä tammikuuta 2019, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 821)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 821)

1

77

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission asetukseen (EU) 2017/2196, annettu 24 päivänä marraskuuta 2017, sähköverkon hätätilaa ja käytönpalautusta koskevasta verkkosäännöstä ( EUVL L 312, 28.11.2017 ) | 108 |
| | * | Oikaisu neuvoston direktiiviin (EU) 2018/822, annettu 25 päivänä toukokuuta 2018, direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevasta pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla ( EUVL L 139, 5.6.2018 ) | 108 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission asetukseen (EU) 2017/2196, annettu 24 päivänä marraskuuta 2017, sähköverkon hätätilaa ja käytönpalautusta koskevasta verkkosäännöstä ( EUVL L 312, 28.11.2017 )

( EUVL L 312, 28.11.2017 )

108

*

Oikaisu neuvoston direktiiviin (EU) 2018/822, annettu 25 päivänä toukokuuta 2018, direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevasta pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla ( EUVL L 139, 5.6.2018 )

( EUVL L 139, 5.6.2018 )

108

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 1.2.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 31/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2019/157,

annettu 6 päivänä marraskuuta 2018,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitetusta kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevasta työohjelmasta annetun delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 liitteen II muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 89 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission delegoidun asetuksen (EY) No 1062/2014 (2), sellaisena kuin se on muutettuna komission delegoidulla asetuksella (EU) No 2017/698 (3), liitteessä II esitetään luettelo tarkastusohjelmassa 3 päivänä helmikuuta 2017 mukana olleista tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmistä. |
| --- | --- |

(1)

Komission delegoidun asetuksen (EY) No 1062/2014 (2), sellaisena kuin se on muutettuna komission delegoidulla asetuksella (EU) No 2017/698 (3), liitteessä II esitetään luettelo tarkastusohjelmassa 3 päivänä helmikuuta 2017 mukana olleista tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmistä.

| (2) | Tunnistetiedot tietyistä luettelossa II esitetyistä tehoaineista, jotka voidaan tuottaa paikalla (in situ), on määritetty uudelleen delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 13 artiklan nojalla, jotta voidaan ilmoittaa tarkemmin tehoaineet ja niiden prekursorit, jotka tällä hetkellä kuuluvat järjestelmällistä arviointia koskevaan työohjelmaan. |
| --- | --- |

(2)

Tunnistetiedot tietyistä luettelossa II esitetyistä tehoaineista, jotka voidaan tuottaa paikalla (in situ), on määritetty uudelleen delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 13 artiklan nojalla, jotta voidaan ilmoittaa tarkemmin tehoaineet ja niiden prekursorit, jotka tällä hetkellä kuuluvat järjestelmällistä arviointia koskevaan työohjelmaan.

| (3) | Kuka tahansa asiasta kiinnostunut voi ilmoittaa tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmän ja sen prekursorit, joita uudet tunnistetiedot eivät vielä kata. Tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmät, jotka on ilmoitettu delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla ja jotka Euroopan kemikaalivirasto katsoo mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoitetuiksi, olisi mainitun asetuksen 18 artiklan mukaan lisättävä mainitun asetuksen liitteeseen II. |
| --- | --- |

(3)

Kuka tahansa asiasta kiinnostunut voi ilmoittaa tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmän ja sen prekursorit, joita uudet tunnistetiedot eivät vielä kata. Tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmät, jotka on ilmoitettu delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla ja jotka Euroopan kemikaalivirasto katsoo mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoitetuiksi, olisi mainitun asetuksen 18 artiklan mukaan lisättävä mainitun asetuksen liitteeseen II.

| (4) | Sen jälkeen kun tarkasteluasetuksen 16 artiklan 4 kohdan mukaiset tiedonannot oli saatu, kemikaalivirasto julkaisi kutsun, jonka mukaan ilmoittamisesta kiinnostuneet voivat ilmoittaa valmisteryhmässä 19 tehoaineita, joille on myönnetty asetuksen (EU) N:o 1451/2007 (4) 6 artiklassa säädetty elintarvikkeita ja rehua koskeva poikkeus. Tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmät, jotka on ilmoitettu delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 16 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja jotka kemikaalivirasto katsoo mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoitetuiksi, olisi lisättävä mainitun asetuksen liitteeseen II asetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Sen jälkeen kun tarkasteluasetuksen 16 artiklan 4 kohdan mukaiset tiedonannot oli saatu, kemikaalivirasto julkaisi kutsun, jonka mukaan ilmoittamisesta kiinnostuneet voivat ilmoittaa valmisteryhmässä 19 tehoaineita, joille on myönnetty asetuksen (EU) N:o 1451/2007 (4) 6 artiklassa säädetty elintarvikkeita ja rehua koskeva poikkeus. Tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmät, jotka on ilmoitettu delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 16 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja jotka kemikaalivirasto katsoo mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoitetuiksi, olisi lisättävä mainitun asetuksen liitteeseen II asetuksen 18 artiklan mukaisesti.

| (5) | On syytä ilmoittaa, mitkä jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat arvioinnista vastaavia toimivaltaisia viranomaisia delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 liitteeseen II lisättävien tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmien osalta. |
| --- | --- |

(5)

On syytä ilmoittaa, mitkä jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat arvioinnista vastaavia toimivaltaisia viranomaisia delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 liitteeseen II lisättävien tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmien osalta.

| (6) | Niitä tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmiä, joiden osalta on tehty päätös hyväksymisestä tai hyväksymättä jättämisestä 3 päivän helmikuuta 2017 jälkeen, ei pidä enää mainita delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 liitteessä II. |
| --- | --- |

(6)

Niitä tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmiä, joiden osalta on tehty päätös hyväksymisestä tai hyväksymättä jättämisestä 3 päivän helmikuuta 2017 jälkeen, ei pidä enää mainita delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 liitteessä II.

| (7) | Todellisen tilanteen huomioon ottamiseksi ja oikeusvarmuuden vuoksi on asianmukaista toimittaa luettelo biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden tarkastusohjelmassa tämän asetuksen hyväksymispäivänä mukana olleista tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmistä. |
| --- | --- |

(7)

Todellisen tilanteen huomioon ottamiseksi ja oikeusvarmuuden vuoksi on asianmukaista toimittaa luettelo biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden tarkastusohjelmassa tämän asetuksen hyväksymispäivänä mukana olleista tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmistä.

| (8) | Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) N:o 1062/2014 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) N:o 1062/2014 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 liite II tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä marraskuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1062/2014, annettu 4 päivänä elokuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitetusta kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevasta työohjelmasta (EUVL L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2017/698, annettu 3 päivänä helmikuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitetusta kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevasta työohjelmasta annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 muuttamisesta biosidivalmisteiden markkinoilla saataville asettamisen ja niiden käytön osalta (EUVL L 103, 19.4.2017, s. 1).

3

(4)  Komission asetus (EY) N:o 1451/2007, annettu 4 päivänä joulukuuta 2007, biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta (EUVL L 325, 11.12.2007, s. 3).

4

---

LIITE

”LIITE II

TARKASTUSOHJELMASSA 6 PÄIVÄNÄ MARRASKUUTA 2018 MUKANA OLLEET TEHOAINEEN JA VALMISTERYHMÄN YHDISTELMÄT

Tuetut tehoaineen ja valmisteryhmien yhdistelmät 6 päivänä marraskuuta 2018, lukuun ottamatta muita nanomateriaaleja kuin kohdissa 1017 ja 1023 nimenomaisesti mainitut sekä tehoaineiden tuottamista in situ paitsi kun siitä mainitaan nimenomaisesti ja viitataan tuettuihin prekursoreihin.

| Kohdan numero | Aineen nimi | Esittelevä jäsenvaltio | EY-numero | CAS-numero | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 17 | 18 | 19 | 21 | 22 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Formaldehydi | DE | 200-001-8 | 50-00-0 | | x | x | | | | | | | | | | | | | | | x |
| 9 | Bronopoli | ES | 200-143-0 | 52-51-7 | | x | | | | x | | | x | | x | x | | | | | | x |
| 36 | Etanoli | EL | 200-578-6 | 64-17-5 | x | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 37 | Muurahaishappo | BE | 200-579-1 | 64-18-6 | | x | x | x | x | x | | | | | x | x | | | | | | |
| 1025 | Muurahaishaposta ja vetyperoksidista tuotettu permuurahaishappo | BE | | | | x | x | x | x | x | | | | | x | x | | | | | | |
| 43 | Salisyylihappo | NL | 200-712-3 | 69-72-7 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 52 | Etyleenioksidi | NO | 200-849-9 | 7575-21-8 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 69 | Glykolihappo | NL | 201-180-5 | 79-14-1 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1026 | Tetra-asetyleenidiamiinista (TAED) ja vetyperoksidista tuotettu peretikkahappo | AT | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1027 | 1,3-diasetyylioksipropan-2-yyli asetaatista ja vetyperoksidista tuotettu peretikkahappo | AT | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1028 | Tetra-asetyleenidiamiinista (TAED) ja natriumperboraattimonohydraatista tuotettu peretikkahappo | AT | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1029 | N-asetyylikaprolaktaamin perhydrolyysillä vetyperoksin avulla emäksisissä olosuhteissa tuotettu peretikkahappo | AT | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 71 | L-(+)-maitohappo | DE | 201-196-2 | 79-33-4 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 79 | (2R,6aS,12aS)-1,2,6,6a,12,12a-heksahydro-2-isopropenyyli-8,9-dimetoksikromeno[3,4-b]furo[2,3-h]kromen-6-oni (rotenoni) | UK | 201-501-9 | 83-79-4 | | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| 85 | Symkloseeni | UK | 201-782-8 | 87-90-1 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 92 | Bifenyyli-2-oli | ES | 201-993-5 | 90-43-7 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 113 | 3-fenyylipropen-2-aali (kanelialdehydi) | UK | 203-213-9 | 104-55-2 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 117 | Geranioli | FR | 203-377-1 | 106-24-1 | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 122 | Glyoksaali | FR | 203-474-9 | 107-22-2 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 133 | Heksa-2,4-dieenihappo (sorbiinihappo) | DE | 203-768-7 | 110-44-1 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 154 | Klorofeeni | NO | 204-385-8 | 120-32-1 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 171 | 2-fenoksietanoli | UK | 204-589-7 | 122-99-6 | x | x | | x | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 1072 | Hiilidioksidi | FR | 204-696-9 | 124-38-9 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 179 | Propaanista, butaanista tai näiden seoksesta polttamalla tuotettu hiilidioksidi | FR | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 180 | Natriumdimetyyliarsinaatti (natriumkakodylaatti) | PT | 204-708-2 | 124-65-2 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 185 | Tosyyliklooriamidinatrium (klooriamiini T) | ES | 204-854-7 | 127-65-1 | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 187 | Kaliumdimetyyliditiokarbamaatti | UK | 204-875-1 | 128-03-0 | | | | | | | | | x | | x | x | | | | | | |
| 188 | Natriumdimetyyliditiokarbamaatti | UK | 204-876-7 | 128-04-1 | | | | | | | | | x | | x | x | | | | | | |
| 195 | Natrium 2-bifenylaatti | ES | 205-055-6 | 132-27-4 | | | | x | | x | x | | x | x | | | x | | | | | |
| 206 | Tiraami | BE | 205-286-2 | 137-26-8 | | | | | | | | | x | | | | | | | | | |
| 210 | Metaaminatrium | BE | 205-293-0 | 137-42-8 | | | | | | | | | x | | x | | | | | | | |
| 227 | 2-tiatsol-4-yyli-1H-bentsimidatsoli (tiabendatsoli) | ES | 205-725-8 | 148-79-8 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 235 | Diuroni | DK | 206-354-4 | 330-54-1 | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | |
| 239 | Syanamidi | DE | 206-992-3 | 420-04-2 | | | x | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 253 | Tetrahydro-3,5-dimetyyli-1,3,5-tiadiatsiini-2-tioni (datsometti) | BE | 208-576-7 | 533-74-4 | | | | | | x | | | | | | x | | | | | | |
| 283 | Terbutryyni | SK | 212-950-5 | 886-50-0 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 292 | (1,3,4,5,6,7-heksahydro-1,3-diokso-2H-isoindol-2-yyli)metyyli(1R-trans)-2,2-dimetyyli-3-(2-metyyliprop-1-enyyli)syklopropaanikarboksylaatti (d-tetrametriini) | DE | 214-619-0 | 1166-46-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 321 | Monolinuroni | UK | 217-129-5 | 1746-81-2 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 330 | N-(3-aminopropyyli)-N-dodekyylipropaani-1,3-diamiini (diamiini) | PT | 219-145-8 | 2372-82-9 | | x | x | x | | x | | x | | | x | x | x | | | | | |
| 336 | 2,2′-ditiobis[N-metyylibentsamidi] (DTBMA) | PL | 219-768-5 | 2527-58-4 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 339 | 1,2-bentsisotiatsol-3(2H)-oni (BIT) | ES | 220-120-9 | 2634-33-5 | | x | | | | x | | | x | | x | x | x | | | | | |
| 341 | 2-metyyli-2H-isotiatsol-3-oni (MIT) | SI | 220-239-6 | 2682-20-4 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 346 | Natriumdikloori-isosyanuraattidihydraatti | UK | 220-767-7 | 51580-86-0 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 345 | Trokloseeninatrium | UK | 220-767-7 | 2893-78-9 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 348 | Meketroniumetyylisulfaatti (MES) | PL | 221-106-5 | 3006-10-8 | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 359 | (Etyleenidioksi)dimetanolista vapautunut formaldehydi (etyleeniglykolin ja paraformaldehydin (EGForm) reaktiotuotteet) | PL | 222-720-6 | 3586-55-8 | | x | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 365 | Pyridiini-2-tioli-1-oksidi, natriumsuola (natriumpyritioni) | SE | 223-296-5 | 3811-73-2 | | x | | | | x | x | | x | x | | | x | | | | | |
| 368 | Metenamiini-3-klooriallyylokloridi (CTAC) | PL | 223-805-0 | 4080-31-3 | | | | | | x | | | | | | x | x | | | | | |
| 377 | 2,2′,2′′-(heksahydro-1,3,5-triatsiini-1,3,5-triyyli)trietanoli (HHT) | PL | 225-208-0 | 4.4.4719 | | | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 382 | Tetrahydro-1,3,4,6-tetrakis(hydroksimetyyli)imidatso[4,5-d]imidatsoli-2,5(1H,3H)-dioni (TMAD) | ES | 226-408-0 | 5395-50-6 | | x | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 392 | Metyleeniditiosyanaatti | FR | 228-652-3 | 6317-18-6 | | | | | | | | | | | | x | | | | | | |
| 393 | 1,3-bis(hydroksimetyyli)-5,5-dimetyyli-imidatsolidiini-2,4-dioni (DMDMH) | PL | 229-222-8 | 6440-58-0 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 397 | Didekyylidimetyyliammoniumkloridi (DDAC) | IT | 230-525-2 | 7173-51-5 | x | x | x | x | | x | | | | x | x | x | | | | | | |
| 401 | Hopea | SE | 231-131-3 | 7440-22-4 | | x | | x | x | | | | | | x | | | | | | | |
| 1023 | Hopea, nanomateriaalina | SE | 231-131-3 | 7440-22-4 | | x | | x | | | | | x | | | | | | | | | |
| 405 | Rikistä polttamalla tuotettu rikkidioksidi | DE | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 424 | Natriumbromidista ja natriumhypokloriitista tuotettu aktiivinen bromi | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1030 | Natriumbromidista ja kalsiumhypokloriitista tuotettu aktiivinen bromi | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1031 | Natriumbromidista ja kloorista tuotettu aktiivinen bromi | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1032 | Natriumbromidista elektrolyysillä tuotettu aktiivinen bromi | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1033 | Hypobromihaposta ja ureasta ja bromiureasta tuotettu aktiivinen bromi | NL | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1034 | Natriumhypobromiitista ja N-bromisulfamaatista ja sulfamidihaposta tuotettu aktiivinen bromi | NL | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 1035 | Otsonista ja luonnollisen veden bromidista ja natriumbromidista tuotettu aktiivinen bromi | NL | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 434 | Tetrametriini | DE | 231-711-6 | 7696-12-0 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 439 | Vetyperoksidi | FI | 231-765-0 | 7722-84-1 | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1036 | Natriumperkarbonaatista vapautunut vetyperoksidi | FI | | | | x | x | | x | | | | | | | | | | | | | |
| 444 | 7a-etyylidihydro-1H,3H,5H-oksatsolo[3,4-c]oksatsoli (EDHO) | PL | 231-810-4 | 7747-35-5 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 450 | Hopeanitraatti | SE | 231-853-9 | 7761-88-8 | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 453 | Dinatriumperoksodisulfaatti | PT | 231-892-1 | 7775-27-1 | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 432 | Hypokloorihapokkeesta vapautunut aktiivinen kloori | IT | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 455 | Kalsiumhypokloriitista vapautunut aktiivinen kloori | IT | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 457 | Kloorista vapautunut aktiivinen kloori | IT | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 458 | Ammoniumsulfaatista ja kloorilähteestä tuotettu monoklooriamiini | UK | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1016 | Hopeakloridi | SE | 232-033-3 | 7783-90-6 | x | x | | | | x | x | | x | | | | | | | | | |
| 473 | Pyretriinit ja pyretroidit | ES | 232-319-8 | 8003-34-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 491 | Klooridioksidi | DE | 233-162-8 | 10049-04-4 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1037 | Natriumkloriitista elektrolyysillä tuotettu klooridioksidi | PT | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1038 | Natriumkloriitista happoa lisäämällä tuotettu klooridioksidi | PT | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1039 | Natriumkloriitista hapettamalla tuotettu klooridioksidi | PT | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1040 | Natriumkloraatista ja vetyperoksidista vahvan hapon avulla tuotettu klooridioksidi | PT | | | | x | | | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1041 | Natriumkloriitista elektrolyysillä tuotettu klooridioksidi | DE | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1042 | Natriumkloriitista ja natriumbisulfaatista ja suolahaposta tuotettu klooridioksidi | DE | | | | | | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 1043 | Natriumkloriitista ja natriumbisulfaatista tuotettu klooridioksidi | DE | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1044 | Natriumkloriitista ja natriumpersulfaatista tuotettu klooridioksidi | DE | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 494 | 2,2-dibromi- 2-syaaniasetamidi (DBNPA) | DK | 233-539-7 | 10222-01-2 | | x | | x | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 501 | Karbendatsiimi | DE | 234-232-0 | 10605-21-7 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 1022 | Dialumiinikloridipentahydroksidi | NL | 234-933-1 | 12042-91-0 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 515 | Prekursoreista ammoniumbromidi ja natriumhypokloriitti tuotettu bromidilla aktivoitu kloramiini (BAC) | SE | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 522 | Pyritionisinkki | SE | 236-671-3 | 13463-41-7 | | x | | | | x | x | | x | x | | | | | | | x | |
| 524 | Dodekyyliguanidiinimonohydrokloridi | ES | 237-030-0 | 13590-97-1 | | | | | | x | | | | | x | | | | | | | |
| 529 | Bromikloridista tuotettu aktiivinen bromi | NL | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 531 | (Bentsyylioksi)metanoli | UK | 238-588-8 | 14548-60-8 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 550 | D-glukonihappo, yhdiste N,N′-bis(4-kloorifenyyli)-3,12-di-imino-2,4,11,13-tetra-atsatetradekaanidiamidiinin kanssa (2:1) (CHDG) | PT | 242-354-0 | 18472-51-0 | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 554 | p-[(dijodimetyyli)sulfonyyli]tolueeni | UK | 243-468-3 | 20018-09-1 | | | | | | x | x | | x | x | | | | | | | | |
| 559 | (Bentsotiatsol-2-yylitio)metyylitiosyanaatti (TCMTB) | NO | 244-445-0 | 21564-17-0 | | | | | | | | | x | | | x | | | | | | |
| 562 | 2-metyyli-4-okso-3-(prop-2-ynyyli)syklopent-2-en-1-yyli-2,2-dimetyyli-3-(2-metyyliprop-1-enyyli)syklopropaanikarboksylaatti/pralletriini | EL | 245-387-9 | 23031-36-9 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 563 | Kalium-(E,E)-heksa-2,4-dienoaatti (kaliumsorbaatti) | DE | 246-376-1 | 24634-61-5 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 566 | Paraformaldehydin ja 2-hydroksipropyyliamiinin reaktiotuotteet (suhde 1:1) (HPT) | AT | | | | x | | | | x | | | | | x | | x | | | | | |
| 571 | 2-oktyyli-2H-isotiatsol-3-oni (OIT) | UK | 247-761-7 | 26530-20-1 | | | | | | x | x | | x | x | x | | x | | | | | |
| 577 | Dimetyylioktadekyyli[3-(trimetoksisilyyli)propyyli]ammoniumkloridi | ES | 248-595-8 | 27668-52-6 | | x | | | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 588 | Bromikloori-5,5-dimetyyli-imidatsolidiini-2,4-dioni (BCDMH) | NL | 251-171-5 | 32718-18-6 | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 590 | 3-(4-isopropyylifenyyli)-1,1-dimetyyliurea / isoproturoni | DE | 251-835-4 | 34123-59-6 | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | |
| 597 | 1-[2-(allyylioksi)-2-(2,4-dikloorifenyyli)etyyli]-1H-imidatsoli (imatsaliili) | DE | 252-615-0 | 35554-44-0 | | | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 599 | S-[(6-kloori-2-okso-oksatsoli[4,5-b]pyridin-3(2H)-yyli)metyyli]-O,O-dimetyylitiofosfaatti (atsametifossi) | UK | 252-626-0 | 35575-96-3 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 608 | Dimetyylitetradekyyli[3-(trimetoksisilyyli)propyyli]ammoniumkloridi | PL | 255-451-8 | 41591-87-1 | | | | | | | | | x | | | | | | | | | |
| 1045 | Eucalyptus citriodora -öljy, hydratoitu, syklinen | UK | | 1245629-80-4 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1046 | Cymbopogon winterianus -öljy, fraktioitu, hydratoitu, syklinen | UK | Ei saatavilla | Ei saatavilla | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1047 | Eucalyptus citriodora -öljy ja sitronellaali, hydratoitu, syklinen | UK | Ei saatavilla | Ei saatavilla | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 609 | 2-hydroksi-α,α,4-trimetyylisykloheksaanimetanoli | UK | 255-953-7 | 42822-86-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 619 | 3-jodi-2-propynyyli-butyylikarbamaatti (IPBC) | DK | 259-627-5 | 55406-53-6 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 620 | Tetrakis(hydroksimetyyli)fosfoniumsulfaatti (2:1) (THPS) | MT | 259-709-0 | 55566-30-8 | | | | | | x | | | | | x | x | | | | | | |
| 648 | 4,5-dikloori-3-oktyyli-isotiatsol-3(2H)-oni (4,5-dikloori-2-oktyyli-2H-isotiatsol-3-oni (DCOIT)) | NO | 264-843-8 | 64359-81-5 | | | | | | | x | | x | x | x | | | | | | | |
| 656 | Paraformaldehydin ja 2-hydroksipropyyliamiinin reaktiotuotteet (suhde 3:2) (MBO) | AT | | | | x | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 667 | Alkyyli-(C12-18) dimetyylibentsyyliammoniumkloridi (ADBAC (C12-18)) | IT | 269-919-4 | 68391-01-5 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 671 | Alkyyli-(C12-16) dimetyylibentsyyliammoniumkloridi (ADBAC/BKC (C12-C16)) | IT | 270-325-2 | 68424-85-1 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 673 | Didekyylidimetyyliammoniumkloridi (DDAC (C8-10)) | IT | 270-331-5 | 68424-95-3 | x | x | x | x | | x | | | | x | x | x | | | | | | |
| 690 | Kvaternaariset ammoniumyhdisteet, bentsyyli-C12-18-alkyylidimetyyli, suolat 1,2-bentsisotiatsol-3(2H)-oni-1,1-dioksidin kanssa (1:1) (ADBAS) | MT | 273-545-7 | 68989-01-5 | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 691 | Natrium-N-(hydroksimetyyli)glysinaatti | AT | 274-357-8 | 70161-44-3 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 692 | Amiinit, C10-16-alkyylidimetyyli-, N-oksidit | PT | 274-687-2 | 70592-80-2 | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 693 | Pentakaliumbis(peroksimonosulfaatti)bis(sulfaatti) (KPMS) | SI | 274-778-7 | 70693-62-8 | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 939 | Natriumkloridista elektrolyysillä tuotettu aktiivinen kloori | SK | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1048 | Hypokloorihapokkeesta vapautunut aktiivinen kloori | SK | | | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 1049 | Natriumkloridista ja pentakalium-bis(peroksimonosulfaatti)bis(sulfaatista) tuotettu aktiivinen kloori | SI | | | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 1050 | Natriumkloridista (merivedestä) elektrolyysillä tuotettu aktiivinen kloori | FR | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 1051 | Magnesiumkloridiheksahydraatista ja kaliumkloridista elektrolyysillä tuotettu aktiivinen kloori | FR | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1052 | Magnesiumkloridiheksahydraatista elektrolyysillä tuotettu aktiivinen kloori | FR | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1053 | Kaliumkloridista elektrolyysillä tuotettu aktiivinen kloori | DK | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1054 | Natrium N-kloorisulfamaatista tuotettu aktiivinen kloori | SI | | | | | | x | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1055 | Natriumkloridista ja pentakalium-bis(peroksimonosulfaatti)bis(sulfaatista) ja sulfamidihaposta tuotettu aktiivinen kloori | SI | | | | x | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1056 | Suolahaposta elektrolyysillä tuotettu aktiivinen kloori | SI | | | | x | | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 701 | Divetybis[monoperoksiftalaatti(2-)-O1,OO1]magnesaatti(2-) (MMPP) | PL | 279-013-0 | 84665-66-7 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1024 | Margosa-uute, joka on saatu Azadirachta indican (neempuu) siemenien kylmäpuristetusta öljystä ylikriittisellä hiilidioksidilla uutettuna | DE | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 724 | Alkyyli-(C12-C14) dimetyylibentsyyliammoniumkloridi (ADBAC/BKC (C12-C14)) | IT | 287-089-1 | 85409-22-9 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 725 | Alkyyli-(C12-C14)-dimetyyli(etyylibentsyyli)ammoniumkloridi (ADEBAC (C12-C14)) | IT | 287-090-7 | 85409-23-0 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 731 | Chrysanthemum cinerariaefolium, uute | ES | 289-699-3 | 89997-63-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 1057 | Avautuneista ja kypsistä Tanacetum cinerariifolium -kukista hiilivetyliuottimella saatu Chrysanthemum cinerariaefolium -uute | ES | | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 1058 | Avautuneista ja kypsistä Tanacetum cinerariifolium -kukista ylikriittisellä hiilidioksidilla saatu Chrysanthemum cinerariaefolium -uute | ES | | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 744 | Laventeli, Lavandula hybrida, uute / lavandiiniöljy | PT | 294-470-6 | 91722-69-9 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 779 | Reaktiotuotteet: glutamiinihappo ja N- (C12-C14-alkyyli) propyleenidiamiini (glukopotamiini) | DE | 403-950-8 | 164907-72-6 | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 785 | 6-(ftaali-imidi)peroksiheksaanihappo (PAP) | IT | 410-850-8 | 128275-31-0 | x | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 791 | 2-butyyli-bentso[d]isotiatsol-3-oni (BBIT) | CZ | 420-590-7 | 4.7.4299 | | | | | | x | x | | x | x | | | x | | | | | |
| 792 | Tetraklooridekaoksidikompleksista (TCDO) happoa lisäämällä tuotettu klooridioksidi | DE | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 811 | Hopeanatriumvetysirkoniumfosfaatti | SE | 422-570-3 | 265647-11-8 | x | x | | x | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 794 | Sec-butyyli-2-(2-hydroksietyyli)piperidiini-1-karboksylaatti / ikaridiini | DK | 423-210-8 | 119515-38-7 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 797 | Cis-1-(3-klooriallyyli)-3,5,7-triatsa-1-atsonia-adamantaanikloridi (cis CTAC) | PL | 426-020-3 | 51229-78-8 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 813 | Peroksioktaanihappo | FR | | 33734-57-5 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1014 | Hopeazeoliitti | SE | Ei saatavilla | Ei saatavilla | | x | | x | x | | x | | x | | | | | | | | | |
| 152 | Reaktiotuotteet: 5,5-dimetyylihydantoiini, 5-etyyli-5-metyylihydantoiini bromin ja kloorin kanssa (DCDMH) | NL | Ei saatavilla | Ei saatavilla | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 459 | Titaanidioksidin ja hopeakloridin reaktiomassa | SE | Ei saatavilla | Ei saatavilla | x | x | | | | x | x | | x | x | x | | | | | | | |
| 777 | Reaktiotuotteet: 5,5-dimetyylihydantoiini, 5-etyyli-5-metyylihydantoiini kloorin kanssa (DCEMH) | NL | Ei saatavilla | Ei saatavilla | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 810 | Hopeafosfaattilasi | SE | Ei saatavilla | 308069-39-8 | | x | | | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 824 | Hopeasinkkizeoliitti | SE | Ei saatavilla | 130328-20-0 | | x | | x | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 1013 | Hopeakuparizeoliitti | SE | Ei saatavilla | 130328-19-7 | | x | | x | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 1017 | Hopea adsorboituna piidioksidiin (kuten stabiilin aggregaatin muodossa olevaan nanomateriaaliin, jonka primaarihiukkaset ovat nanokokoluokkaa) | SE | Ei saatavilla | Ei saatavilla | | | | | | | | | x | | | | | | | | | |
| 854 | (RS)-3-allyyli-2-metyyli-4-oksosyklopent-2-enyyli-(1R,3R;1R,3S)-2,2-dimetyyli-3-(2-metyyliprop-1-enyyli)-syklopropaanikarboksylaatti (neljän isomeerin seos: 1R-trans, 1R: 1R trans, 1S: 1R cis, 1R: 1R cis, 1S 4:4:1:1) (d-alletriini) | DE | Kasvinsuojeluaine | 231937-89-6 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 855 | (RS)-3-allyyli-2-metyyli-4-oksosyklopent-2-enyyli-(1R,3R)-2,2-dimetyyli-3-(2-metyyliprop-1-enyyli)-syklopropaanikarboksylaatti (kahden isomeerin seos 1R-trans: 1R-trans:1R/S vain 1:3) (esbiotriini) | DE | Kasvinsuojeluaine | 260359-57-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 843 | 4-bromi-2-(4-kloorifenyyli)-1-etoksimetyyli-5-trifluorimetyylipyrroli-3-karbonitriili (klorfenapyri) | PT | Kasvinsuojeluaine | 122453-73-0 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 859 | Polymeeri: N-metyylimetanamiini (Einecs 204-697-4) ja (kloorimetyyli)oksiraani (Einecs 203-439-8) / polymeerinen kvaternaarinen ammoniumkloridi (PQ-polymeeri) | HU | Polymeeri | 25988-97-0 | | x | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 868 | Polyheksametyleenibiguanidihydrokloridi, jonka keskimääräinen lukukeskimääräinen molekyylipaino (Mn) on 1415 ja keskimääräinen polydispersiivisyys (PDI) on 4,7 (PHMB(1415;4.7)) | FR | Polymeeri | 32289-58-0 ja 1802181-67-4 | | | x | | | | | | x | | x | | | | | | | |
| 869 | Poly(oksi-1,2-etaanidiyyli)-α-[2-(didekyylimetyyliammonio)etyyli]-ω-hydroksipropanoaatti (suola) (Bardap 26) | IT | Polymeeri | 94667-33-1 | | x | | x | | | | | | x | | | | | | | | |
| 872 | N-didekyyli-N-dipolyetoksiammoniumboraatti/didekyylipolyoksietyyliammoniumboraatti (polymeerinen betaiini) | EL | Polymeeri | 214710-34-6 | | | | | | | | x | | | | | | | | | | |
| 1059 | Capsicum oleoresin

  Uutteet ja niiden fysikaalisesti muunnetut johdokset. Tuote voi sisältää hartsihappoja ja niiden estereitä, terpeenejä, ja näiden terpeenien hapettumis- tai polymeroitumistuotteita. (Capsicum frutescens, Solanaceae) | BE | Ei saatavilla | 8023-77-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1060 | Capsicum annuum, uute.

  Uuttuvat aineet ja niiden fysikaalisesti muunnetut johdannaiset, kuten tinktuurat, jähmeät uutteet (concretes), vahaa poistamalla saadut nesteet (absolutes), eteeriset öljyt, oleohartsit, terpeenit, terpeenittömät jakeet, tisleet, jäännökset jne., joita saadaan seuraavista: Capsicum annuum, Solanaceae. | BE | 283-403-6 | 84625-29-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1061 | (6E)-N-(4-hydroksi-3-metoksi-2-metyylifenyyli)-8-metyylinon-6-enamidin ja N-(4-hydroksi-3-metoksi-2-metyylifenyyli)-8-metyylinonanamidin reaktiomassa | BE | Ei saatavilla | Ei saatavilla | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1062 | D-fruktoosi | AT | 200-333-3 | 57-48-7 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1063 | Hunaja | AT | | 8028-66-8 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1064 | Mallas, uute.

  Uuttuvat aineet ja niiden fysikaalisesti muunnetut johdannaiset, kuten tinktuurat, jähmeät uutteet (concretes), vahaa poistamalla saadut nesteet (absolutes), eteeriset öljyt, oleohartsit, terpeenit, terpeenittömät jakeet, tisleet, jäännökset jne., joita saadaan seuraavista: Hordeum, Gramineae. | AT | 232-310-9 | 8002-48-0 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1065 | Etikka
  (Elintarvikekäyttöön soveltuva, sisältää enintään 10 % etikkahappoa.) | AT | Ei saatavilla | 8028-52-2 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1066 | Juusto | AT | Ei saatavilla | Ei saatavilla | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1067 | Munajauhe | NL | Ei saatavilla | Ei saatavilla | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1068 | Saccharomyces cerevisiae | NL | Ei saatavilla | 68876-77-7 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1069 | Tiivistetty omenamehu | NL | Ei saatavilla | Ei saatavilla | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1070 | Appelsiini, makea, uute

  Uuttuvat aineet ja niiden fysikaalisesti muunnetut johdannaiset, kuten tinktuurat, jähmeät uutteet (concretes), vahaa poistamalla saadut nesteet (absolutes), eteeriset öljyt, oleohartsit, terpeenit, terpeenittömät jakeet, tisleet, jäännökset jne., joita saadaan seuraavista: Citrus sinensis, Rutaceae. | CH | 232-433-8 | 8028-48-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1071 | Valkosipuliuute

  Uuttuvat aineet ja niiden fysikaalisesti muunnetut johdannaiset, kuten tinktuurat, jähmeät uutteet (concretes), vahaa poistamalla saadut nesteet (absolutes), eteeriset öljyt, oleohartsit, terpeenit, terpeenittömät jakeet, tisleet, jäännökset jne., joita saadaan seuraavista: Allium sativum, Liliaceae. | AT | 232-371-1 | 8008-99-9 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |

Kohdan numero

Aineen nimi

Esittelevä jäsenvaltio

EY-numero

CAS-numero

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

17

18

19

21

22

1

Formaldehydi

DE

200-001-8

50-00-0

x

x

x

9

Bronopoli

ES

200-143-0

52-51-7

x

x

x

x

x

x

36

Etanoli

EL

200-578-6

64-17-5

x

x

x

37

Muurahaishappo

BE

200-579-1

64-18-6

x

x

x

x

x

x

x

1025

Muurahaishaposta ja vetyperoksidista tuotettu permuurahaishappo

BE

x

x

x

x

x

x

x

43

Salisyylihappo

NL

200-712-3

69-72-7

x

x

x

52

Etyleenioksidi

NO

200-849-9

7575-21-8

x

69

Glykolihappo

NL

201-180-5

79-14-1

x

x

x

1026

Tetra-asetyleenidiamiinista (TAED) ja vetyperoksidista tuotettu peretikkahappo

AT

x

1027

1,3-diasetyylioksipropan-2-yyli asetaatista ja vetyperoksidista tuotettu peretikkahappo

AT

x

x

1028

Tetra-asetyleenidiamiinista (TAED) ja natriumperboraattimonohydraatista tuotettu peretikkahappo

AT

x

1029

N-asetyylikaprolaktaamin perhydrolyysillä vetyperoksin avulla emäksisissä olosuhteissa tuotettu peretikkahappo

AT

x

71

L-(+)-maitohappo

DE

201-196-2

79-33-4

x

79

(2R,6aS,12aS)-1,2,6,6a,12,12a-heksahydro-2-isopropenyyli-8,9-dimetoksikromeno[3,4-b]furo[2,3-h]kromen-6-oni (rotenoni)

UK

201-501-9

83-79-4

x

85

Symkloseeni

UK

201-782-8

87-90-1

x

x

x

x

x

x

92

Bifenyyli-2-oli

ES

201-993-5

90-43-7

x

x

x

113

3-fenyylipropen-2-aali (kanelialdehydi)

UK

203-213-9

104-55-2

x

117

Geranioli

FR

203-377-1

106-24-1

x

x

122

Glyoksaali

FR

203-474-9

107-22-2

x

x

x

133

Heksa-2,4-dieenihappo (sorbiinihappo)

DE

203-768-7

110-44-1

x

154

Klorofeeni

NO

204-385-8

120-32-1

x

171

2-fenoksietanoli

UK

204-589-7

122-99-6

x

x

x

x

x

1072

Hiilidioksidi

FR

204-696-9

124-38-9

x

179

Propaanista, butaanista tai näiden seoksesta polttamalla tuotettu hiilidioksidi

FR

x

180

Natriumdimetyyliarsinaatti (natriumkakodylaatti)

PT

204-708-2

124-65-2

x

185

Tosyyliklooriamidinatrium (klooriamiini T)

ES

204-854-7

127-65-1

x

x

x

x

187

Kaliumdimetyyliditiokarbamaatti

UK

204-875-1

128-03-0

x

x

x

188

Natriumdimetyyliditiokarbamaatti

UK

204-876-7

128-04-1

x

x

x

195

Natrium 2-bifenylaatti

ES

205-055-6

132-27-4

x

x

x

x

x

x

206

Tiraami

BE

205-286-2

137-26-8

x

210

Metaaminatrium

BE

205-293-0

137-42-8

x

x

227

2-tiatsol-4-yyli-1H-bentsimidatsoli (tiabendatsoli)

ES

205-725-8

148-79-8

x

x

x

235

Diuroni

DK

206-354-4

330-54-1

x

x

239

Syanamidi

DE

206-992-3

420-04-2

x

x

253

Tetrahydro-3,5-dimetyyli-1,3,5-tiadiatsiini-2-tioni (datsometti)

BE

208-576-7

533-74-4

x

x

283

Terbutryyni

SK

212-950-5

886-50-0

x

x

x

292

(1,3,4,5,6,7-heksahydro-1,3-diokso-2H-isoindol-2-yyli)metyyli(1R-trans)-2,2-dimetyyli-3-(2-metyyliprop-1-enyyli)syklopropaanikarboksylaatti (d-tetrametriini)

DE

214-619-0

1166-46-7

x

321

Monolinuroni

UK

217-129-5

1746-81-2

x

330

N-(3-aminopropyyli)-N-dodekyylipropaani-1,3-diamiini (diamiini)

PT

219-145-8

2372-82-9

x

x

x

x

x

x

x

x

336

2,2′-ditiobis[N-metyylibentsamidi] (DTBMA)

PL

219-768-5

2527-58-4

x

339

1,2-bentsisotiatsol-3(2H)-oni (BIT)

ES

220-120-9

2634-33-5

x

x

x

x

x

x

341

2-metyyli-2H-isotiatsol-3-oni (MIT)

SI

220-239-6

2682-20-4

x

346

Natriumdikloori-isosyanuraattidihydraatti

UK

220-767-7

51580-86-0

x

x

x

x

x

x

345

Trokloseeninatrium

UK

220-767-7

2893-78-9

x

x

x

x

x

x

348

Meketroniumetyylisulfaatti (MES)

PL

221-106-5

3006-10-8

x

359

(Etyleenidioksi)dimetanolista vapautunut formaldehydi (etyleeniglykolin ja paraformaldehydin (EGForm) reaktiotuotteet)

PL

222-720-6

3586-55-8

x

x

x

x

x

365

Pyridiini-2-tioli-1-oksidi, natriumsuola (natriumpyritioni)

SE

223-296-5

3811-73-2

x

x

x

x

x

x

368

Metenamiini-3-klooriallyylokloridi (CTAC)

PL

223-805-0

4080-31-3

x

x

x

377

2,2′,2′′-(heksahydro-1,3,5-triatsiini-1,3,5-triyyli)trietanoli (HHT)

PL

225-208-0

4.4.4719

x

x

x

x

382

Tetrahydro-1,3,4,6-tetrakis(hydroksimetyyli)imidatso[4,5-d]imidatsoli-2,5(1H,3H)-dioni (TMAD)

ES

226-408-0

5395-50-6

x

x

x

x

x

392

Metyleeniditiosyanaatti

FR

228-652-3

6317-18-6

x

393

1,3-bis(hydroksimetyyli)-5,5-dimetyyli-imidatsolidiini-2,4-dioni (DMDMH)

PL

229-222-8

6440-58-0

x

x

397

Didekyylidimetyyliammoniumkloridi (DDAC)

IT

230-525-2

7173-51-5

x

x

x

x

x

x

x

x

401

Hopea

SE

231-131-3

7440-22-4

x

x

x

x

1023

Hopea, nanomateriaalina

SE

231-131-3

7440-22-4

x

x

x

405

Rikistä polttamalla tuotettu rikkidioksidi

DE

x

424

Natriumbromidista ja natriumhypokloriitista tuotettu aktiivinen bromi

NL

x

x

x

1030

Natriumbromidista ja kalsiumhypokloriitista tuotettu aktiivinen bromi

NL

x

x

x

1031

Natriumbromidista ja kloorista tuotettu aktiivinen bromi

NL

x

x

x

1032

Natriumbromidista elektrolyysillä tuotettu aktiivinen bromi

NL

x

x

x

1033

Hypobromihaposta ja ureasta ja bromiureasta tuotettu aktiivinen bromi

NL

x

x

1034

Natriumhypobromiitista ja N-bromisulfamaatista ja sulfamidihaposta tuotettu aktiivinen bromi

NL

x

1035

Otsonista ja luonnollisen veden bromidista ja natriumbromidista tuotettu aktiivinen bromi

NL

x

434

Tetrametriini

DE

231-711-6

7696-12-0

x

439

Vetyperoksidi

FI

231-765-0

7722-84-1

x

x

1036

Natriumperkarbonaatista vapautunut vetyperoksidi

FI

x

x

x

444

7a-etyylidihydro-1H,3H,5H-oksatsolo[3,4-c]oksatsoli (EDHO)

PL

231-810-4

7747-35-5

x

x

450

Hopeanitraatti

SE

231-853-9

7761-88-8

x

453

Dinatriumperoksodisulfaatti

PT

231-892-1

7775-27-1

x

432

Hypokloorihapokkeesta vapautunut aktiivinen kloori

IT

x

x

455

Kalsiumhypokloriitista vapautunut aktiivinen kloori

IT

x

457

Kloorista vapautunut aktiivinen kloori

IT

x

458

Ammoniumsulfaatista ja kloorilähteestä tuotettu monoklooriamiini

UK

x

x

1016

Hopeakloridi

SE

232-033-3

7783-90-6

x

x

x

x

x

473

Pyretriinit ja pyretroidit

ES

232-319-8

8003-34-7

x

x

491

Klooridioksidi

DE

233-162-8

10049-04-4

x

x

x

x

x

x

1037

Natriumkloriitista elektrolyysillä tuotettu klooridioksidi

PT

x

x

x

x

x

x

1038

Natriumkloriitista happoa lisäämällä tuotettu klooridioksidi

PT

x

x

x

x

x

x

1039

Natriumkloriitista hapettamalla tuotettu klooridioksidi

PT

x

x

x

x

x

x

1040

Natriumkloraatista ja vetyperoksidista vahvan hapon avulla tuotettu klooridioksidi

PT

x

x

x

x

1041

Natriumkloriitista elektrolyysillä tuotettu klooridioksidi

DE

x

x

x

x

x

x

1042

Natriumkloriitista ja natriumbisulfaatista ja suolahaposta tuotettu klooridioksidi

DE

x

x

1043

Natriumkloriitista ja natriumbisulfaatista tuotettu klooridioksidi

DE

x

x

x

x

x

x

1044

Natriumkloriitista ja natriumpersulfaatista tuotettu klooridioksidi

DE

x

x

x

x

x

x

494

2,2-dibromi- 2-syaaniasetamidi (DBNPA)

DK

233-539-7

10222-01-2

x

x

x

x

x

x

501

Karbendatsiimi

DE

234-232-0

10605-21-7

x

x

x

1022

Dialumiinikloridipentahydroksidi

NL

234-933-1

12042-91-0

x

515

Prekursoreista ammoniumbromidi ja natriumhypokloriitti tuotettu bromidilla aktivoitu kloramiini (BAC)

SE

x

x

522

Pyritionisinkki

SE

236-671-3

13463-41-7

x

x

x

x

x

x

524

Dodekyyliguanidiinimonohydrokloridi

ES

237-030-0

13590-97-1

x

x

529

Bromikloridista tuotettu aktiivinen bromi

NL

x

531

(Bentsyylioksi)metanoli

UK

238-588-8

14548-60-8

x

x

550

D-glukonihappo, yhdiste N,N′-bis(4-kloorifenyyli)-3,12-di-imino-2,4,11,13-tetra-atsatetradekaanidiamidiinin kanssa (2:1) (CHDG)

PT

242-354-0

18472-51-0

x

x

x

554

p-[(dijodimetyyli)sulfonyyli]tolueeni

UK

243-468-3

20018-09-1

x

x

x

x

559

(Bentsotiatsol-2-yylitio)metyylitiosyanaatti (TCMTB)

NO

244-445-0

21564-17-0

x

x

562

2-metyyli-4-okso-3-(prop-2-ynyyli)syklopent-2-en-1-yyli-2,2-dimetyyli-3-(2-metyyliprop-1-enyyli)syklopropaanikarboksylaatti/pralletriini

EL

245-387-9

23031-36-9

x

563

Kalium-(E,E)-heksa-2,4-dienoaatti (kaliumsorbaatti)

DE

246-376-1

24634-61-5

x

566

Paraformaldehydin ja 2-hydroksipropyyliamiinin reaktiotuotteet (suhde 1:1) (HPT)

AT

x

x

x

x

571

2-oktyyli-2H-isotiatsol-3-oni (OIT)

UK

247-761-7

26530-20-1

x

x

x

x

x

x

577

Dimetyylioktadekyyli[3-(trimetoksisilyyli)propyyli]ammoniumkloridi

ES

248-595-8

27668-52-6

x

x

x

588

Bromikloori-5,5-dimetyyli-imidatsolidiini-2,4-dioni (BCDMH)

NL

251-171-5

32718-18-6

x

x

x

590

3-(4-isopropyylifenyyli)-1,1-dimetyyliurea / isoproturoni

DE

251-835-4

34123-59-6

x

x

597

1-[2-(allyylioksi)-2-(2,4-dikloorifenyyli)etyyli]-1H-imidatsoli (imatsaliili)

DE

252-615-0

35554-44-0

x

599

S-[(6-kloori-2-okso-oksatsoli[4,5-b]pyridin-3(2H)-yyli)metyyli]-O,O-dimetyylitiofosfaatti (atsametifossi)

UK

252-626-0

35575-96-3

x

608

Dimetyylitetradekyyli[3-(trimetoksisilyyli)propyyli]ammoniumkloridi

PL

255-451-8

41591-87-1

x

1045

Eucalyptus citriodora -öljy, hydratoitu, syklinen

UK

1245629-80-4

x

1046

Cymbopogon winterianus -öljy, fraktioitu, hydratoitu, syklinen

UK

Ei saatavilla

Ei saatavilla

x

1047

Eucalyptus citriodora -öljy ja sitronellaali, hydratoitu, syklinen

UK

Ei saatavilla

Ei saatavilla

x

609

2-hydroksi-α,α,4-trimetyylisykloheksaanimetanoli

UK

255-953-7

42822-86-6

x

619

3-jodi-2-propynyyli-butyylikarbamaatti (IPBC)

DK

259-627-5

55406-53-6

x

x

x

620

Tetrakis(hydroksimetyyli)fosfoniumsulfaatti (2:1) (THPS)

MT

259-709-0

55566-30-8

x

x

x

648

4,5-dikloori-3-oktyyli-isotiatsol-3(2H)-oni (4,5-dikloori-2-oktyyli-2H-isotiatsol-3-oni (DCOIT))

NO

264-843-8

64359-81-5

x

x

x

x

656

Paraformaldehydin ja 2-hydroksipropyyliamiinin reaktiotuotteet (suhde 3:2) (MBO)

AT

x

x

x

x

x

667

Alkyyli-(C12-18) dimetyylibentsyyliammoniumkloridi (ADBAC (C12-18))

IT

269-919-4

68391-01-5

x

x

x

x

x

x

x

x

671

Alkyyli-(C12-16) dimetyylibentsyyliammoniumkloridi (ADBAC/BKC (C12-C16))

IT

270-325-2

68424-85-1

x

x

x

x

x

x

x

x

673

Didekyylidimetyyliammoniumkloridi (DDAC (C8-10))

IT

270-331-5

68424-95-3

x

x

x

x

x

x

x

x

690

Kvaternaariset ammoniumyhdisteet, bentsyyli-C12-18-alkyylidimetyyli, suolat 1,2-bentsisotiatsol-3(2H)-oni-1,1-dioksidin kanssa (1:1) (ADBAS)

MT

273-545-7

68989-01-5

x

x

691

Natrium-N-(hydroksimetyyli)glysinaatti

AT

274-357-8

70161-44-3

x

692

Amiinit, C10-16-alkyylidimetyyli-, N-oksidit

PT

274-687-2

70592-80-2

x

693

Pentakaliumbis(peroksimonosulfaatti)bis(sulfaatti) (KPMS)

SI

274-778-7

70693-62-8

x

x

x

x

939

Natriumkloridista elektrolyysillä tuotettu aktiivinen kloori

SK

x

x

x

x

x

x

1048

Hypokloorihapokkeesta vapautunut aktiivinen kloori

SK

x

x

x

x

1049

Natriumkloridista ja pentakalium-bis(peroksimonosulfaatti)bis(sulfaatista) tuotettu aktiivinen kloori

SI

x

x

x

x

1050

Natriumkloridista (merivedestä) elektrolyysillä tuotettu aktiivinen kloori

FR

x

1051

Magnesiumkloridiheksahydraatista ja kaliumkloridista elektrolyysillä tuotettu aktiivinen kloori

FR

x

1052

Magnesiumkloridiheksahydraatista elektrolyysillä tuotettu aktiivinen kloori

FR

x

1053

Kaliumkloridista elektrolyysillä tuotettu aktiivinen kloori

DK

x

x

1054

Natrium N-kloorisulfamaatista tuotettu aktiivinen kloori

SI

x

x

x

1055

Natriumkloridista ja pentakalium-bis(peroksimonosulfaatti)bis(sulfaatista) ja sulfamidihaposta tuotettu aktiivinen kloori

SI

x

x

1056

Suolahaposta elektrolyysillä tuotettu aktiivinen kloori

SI

x

x

x

701

Divetybis[monoperoksiftalaatti(2-)-O1,OO1]magnesaatti(2-) (MMPP)

PL

279-013-0

84665-66-7

x

1024

Margosa-uute, joka on saatu Azadirachta indican (neempuu) siemenien kylmäpuristetusta öljystä ylikriittisellä hiilidioksidilla uutettuna

DE

x

724

Alkyyli-(C12-C14) dimetyylibentsyyliammoniumkloridi (ADBAC/BKC (C12-C14))

IT

287-089-1

85409-22-9

x

x

x

x

x

x

x

x

725

Alkyyli-(C12-C14)-dimetyyli(etyylibentsyyli)ammoniumkloridi (ADEBAC (C12-C14))

IT

287-090-7

85409-23-0

x

x

x

x

x

x

x

x

731

Chrysanthemum cinerariaefolium, uute

ES

289-699-3

89997-63-7

x

1057

Avautuneista ja kypsistä Tanacetum cinerariifolium -kukista hiilivetyliuottimella saatu Chrysanthemum cinerariaefolium -uute

ES

x

x

1058

Avautuneista ja kypsistä Tanacetum cinerariifolium -kukista ylikriittisellä hiilidioksidilla saatu Chrysanthemum cinerariaefolium -uute

ES

x

x

744

Laventeli, Lavandula hybrida, uute / lavandiiniöljy

PT

294-470-6

91722-69-9

x

779

Reaktiotuotteet: glutamiinihappo ja N- (C12-C14-alkyyli) propyleenidiamiini (glukopotamiini)

DE

403-950-8

164907-72-6

x

x

785

6-(ftaali-imidi)peroksiheksaanihappo (PAP)

IT

410-850-8

128275-31-0

x

x

791

2-butyyli-bentso[d]isotiatsol-3-oni (BBIT)

CZ

420-590-7

4.7.4299

x

x

x

x

x

792

Tetraklooridekaoksidikompleksista (TCDO) happoa lisäämällä tuotettu klooridioksidi

DE

x

x

811

Hopeanatriumvetysirkoniumfosfaatti

SE

422-570-3

265647-11-8

x

x

x

x

x

794

Sec-butyyli-2-(2-hydroksietyyli)piperidiini-1-karboksylaatti / ikaridiini

DK

423-210-8

119515-38-7

x

797

Cis-1-(3-klooriallyyli)-3,5,7-triatsa-1-atsonia-adamantaanikloridi (cis CTAC)

PL

426-020-3

51229-78-8

x

x

813

Peroksioktaanihappo

FR

33734-57-5

x

x

x

1014

Hopeazeoliitti

SE

Ei saatavilla

Ei saatavilla

x

x

x

x

x

152

Reaktiotuotteet: 5,5-dimetyylihydantoiini, 5-etyyli-5-metyylihydantoiini bromin ja kloorin kanssa (DCDMH)

NL

Ei saatavilla

Ei saatavilla

x

459

Titaanidioksidin ja hopeakloridin reaktiomassa

SE

Ei saatavilla

Ei saatavilla

x

x

x

x

x

x

x

777

Reaktiotuotteet: 5,5-dimetyylihydantoiini, 5-etyyli-5-metyylihydantoiini kloorin kanssa (DCEMH)

NL

Ei saatavilla

Ei saatavilla

x

810

Hopeafosfaattilasi

SE

Ei saatavilla

308069-39-8

x

x

x

824

Hopeasinkkizeoliitti

SE

Ei saatavilla

130328-20-0

x

x

x

x

1013

Hopeakuparizeoliitti

SE

Ei saatavilla

130328-19-7

x

x

x

x

1017

Hopea adsorboituna piidioksidiin (kuten stabiilin aggregaatin muodossa olevaan nanomateriaaliin, jonka primaarihiukkaset ovat nanokokoluokkaa)

SE

Ei saatavilla

Ei saatavilla

x

854

(RS)-3-allyyli-2-metyyli-4-oksosyklopent-2-enyyli-(1R,3R;1R,3S)-2,2-dimetyyli-3-(2-metyyliprop-1-enyyli)-syklopropaanikarboksylaatti (neljän isomeerin seos: 1R-trans, 1R: 1R trans, 1S: 1R cis, 1R: 1R cis, 1S 4:4:1:1) (d-alletriini)

DE

Kasvinsuojeluaine

231937-89-6

x

855

(RS)-3-allyyli-2-metyyli-4-oksosyklopent-2-enyyli-(1R,3R)-2,2-dimetyyli-3-(2-metyyliprop-1-enyyli)-syklopropaanikarboksylaatti (kahden isomeerin seos 1R-trans: 1R-trans:1R/S vain 1:3) (esbiotriini)

DE

Kasvinsuojeluaine

260359-57-7

x

843

4-bromi-2-(4-kloorifenyyli)-1-etoksimetyyli-5-trifluorimetyylipyrroli-3-karbonitriili (klorfenapyri)

PT

Kasvinsuojeluaine

122453-73-0

x

859

Polymeeri: N-metyylimetanamiini (Einecs 204-697-4) ja (kloorimetyyli)oksiraani (Einecs 203-439-8) / polymeerinen kvaternaarinen ammoniumkloridi (PQ-polymeeri)

HU

Polymeeri

25988-97-0

x

x

868

Polyheksametyleenibiguanidihydrokloridi, jonka keskimääräinen lukukeskimääräinen molekyylipaino (Mn) on 1415 ja keskimääräinen polydispersiivisyys (PDI) on 4,7 (PHMB(1415;4.7))

FR

Polymeeri

32289-58-0 ja 1802181-67-4

x

x

x

869

Poly(oksi-1,2-etaanidiyyli)-α-[2-(didekyylimetyyliammonio)etyyli]-ω-hydroksipropanoaatti (suola) (Bardap 26)

IT

Polymeeri

94667-33-1

x

x

x

872

N-didekyyli-N-dipolyetoksiammoniumboraatti/didekyylipolyoksietyyliammoniumboraatti (polymeerinen betaiini)

EL

Polymeeri

214710-34-6

x

1059

Capsicum oleoresin

Uutteet ja niiden fysikaalisesti muunnetut johdokset. Tuote voi sisältää hartsihappoja ja niiden estereitä, terpeenejä, ja näiden terpeenien hapettumis- tai polymeroitumistuotteita. (Capsicum frutescens, Solanaceae)

BE

Ei saatavilla

8023-77-6

x

1060

Capsicum annuum, uute.

Uuttuvat aineet ja niiden fysikaalisesti muunnetut johdannaiset, kuten tinktuurat, jähmeät uutteet (concretes), vahaa poistamalla saadut nesteet (absolutes), eteeriset öljyt, oleohartsit, terpeenit, terpeenittömät jakeet, tisleet, jäännökset jne., joita saadaan seuraavista: Capsicum annuum, Solanaceae.

BE

283-403-6

84625-29-6

x

1061

(6E)-N-(4-hydroksi-3-metoksi-2-metyylifenyyli)-8-metyylinon-6-enamidin ja N-(4-hydroksi-3-metoksi-2-metyylifenyyli)-8-metyylinonanamidin reaktiomassa

BE

Ei saatavilla

Ei saatavilla

x

1062

D-fruktoosi

AT

200-333-3

57-48-7

x

1063

Hunaja

AT

8028-66-8

x

1064

Mallas, uute.

Uuttuvat aineet ja niiden fysikaalisesti muunnetut johdannaiset, kuten tinktuurat, jähmeät uutteet (concretes), vahaa poistamalla saadut nesteet (absolutes), eteeriset öljyt, oleohartsit, terpeenit, terpeenittömät jakeet, tisleet, jäännökset jne., joita saadaan seuraavista: Hordeum, Gramineae.

AT

232-310-9

8002-48-0

x

1065

Etikka

(Elintarvikekäyttöön soveltuva, sisältää enintään 10 % etikkahappoa.)

AT

Ei saatavilla

8028-52-2

x

1066

Juusto

AT

Ei saatavilla

Ei saatavilla

x

1067

Munajauhe

NL

Ei saatavilla

Ei saatavilla

x

1068

Saccharomyces cerevisiae

NL

Ei saatavilla

68876-77-7

x

1069

Tiivistetty omenamehu

NL

Ei saatavilla

Ei saatavilla

x

1070

Appelsiini, makea, uute

Uuttuvat aineet ja niiden fysikaalisesti muunnetut johdannaiset, kuten tinktuurat, jähmeät uutteet (concretes), vahaa poistamalla saadut nesteet (absolutes), eteeriset öljyt, oleohartsit, terpeenit, terpeenittömät jakeet, tisleet, jäännökset jne., joita saadaan seuraavista: Citrus sinensis, Rutaceae.

CH

232-433-8

8028-48-6

x

1071

Valkosipuliuute

Uuttuvat aineet ja niiden fysikaalisesti muunnetut johdannaiset, kuten tinktuurat, jähmeät uutteet (concretes), vahaa poistamalla saadut nesteet (absolutes), eteeriset öljyt, oleohartsit, terpeenit, terpeenittömät jakeet, tisleet, jäännökset jne., joita saadaan seuraavista: Allium sativum, Liliaceae.

AT

232-371-1

8008-99-9

x

---

| 1.2.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 31/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 31/21

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/158,

annettu 31 päivänä tammikuuta 2019,

tehoaineen metoksifenosidi hyväksynnän uusimisesta korvattavana tehoaineena kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 24 artiklan yhdessä sen 20 artiklan 1 kohdan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission direktiivillä 2005/3/EY (2) sisällytettiin metoksifenosidi tehoaineena neuvoston direktiivin 91/414/ETY (3) liitteeseen I. |
| --- | --- |

(1)

Komission direktiivillä 2005/3/EY (2) sisällytettiin metoksifenosidi tehoaineena neuvoston direktiivin 91/414/ETY (3) liitteeseen I.

| (2) | Direktiivin 91/414/ETY liitteessä I olevia tehoaineita pidetään asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti hyväksyttyinä, ja ne luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (4) liitteessä olevassa A osassa. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 91/414/ETY liitteessä I olevia tehoaineita pidetään asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti hyväksyttyinä, ja ne luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (4) liitteessä olevassa A osassa.

| (3) | Tehoaineen metoksifenosidi hyväksyntä, sellaisena kuin se on esitettynä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevassa A osassa, päättyy 31 päivänä heinäkuuta 2019. |
| --- | --- |

(3)

Tehoaineen metoksifenosidi hyväksyntä, sellaisena kuin se on esitettynä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevassa A osassa, päättyy 31 päivänä heinäkuuta 2019.

| (4) | Hakemus, jossa pyydettiin uusimaan metoksifenosidin hyväksyntä, jätettiin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 (5) 1 artiklan mukaisesti kyseisessä artiklassa säädetyssä määräajassa. |
| --- | --- |

(4)

Hakemus, jossa pyydettiin uusimaan metoksifenosidin hyväksyntä, jätettiin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 (5) 1 artiklan mukaisesti kyseisessä artiklassa säädetyssä määräajassa.

| (5) | Hakija on toimittanut täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 6 artiklassa vaaditut täydentävät asiakirja-aineistot. Esittelevä jäsenvaltio totesi hakemuksen täydelliseksi. |
| --- | --- |

(5)

Hakija on toimittanut täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 6 artiklassa vaaditut täydentävät asiakirja-aineistot. Esittelevä jäsenvaltio totesi hakemuksen täydelliseksi.

| (6) | Esittelevä jäsenvaltio laati rinnakkaisesittelijänä toimivaa jäsenvaltiota kuullen uusimista koskevan arviointikertomuksen ja toimitti sen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ja komissiolle 4 päivänä elokuuta 2016. |
| --- | --- |

(6)

Esittelevä jäsenvaltio laati rinnakkaisesittelijänä toimivaa jäsenvaltiota kuullen uusimista koskevan arviointikertomuksen ja toimitti sen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ja komissiolle 4 päivänä elokuuta 2016.

| (7) | Elintarviketurvallisuusviranomainen toimitti uusimista koskevan arviointikertomuksen hakijalle ja jäsenvaltioille kommentoitavaksi ja niiltä saamansa huomautukset edelleen komissiolle. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen asetti täydentävän asiakirja-aineiston tiivistelmän julkisesti saataville. |
| --- | --- |

(7)

Elintarviketurvallisuusviranomainen toimitti uusimista koskevan arviointikertomuksen hakijalle ja jäsenvaltioille kommentoitavaksi ja niiltä saamansa huomautukset edelleen komissiolle. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen asetti täydentävän asiakirja-aineiston tiivistelmän julkisesti saataville.

| (8) | Elintarviketurvallisuusviranomainen ilmoitti 10 päivänä elokuuta 2017 komissiolle päätelmänsä (6) siitä, voidaanko metoksifenosidin olettaa täyttävän asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädetyt hyväksymiskriteerit. Komissio esitti metoksifenosidiin liittyvän uusimista koskevan kertomuksen luonnoksen pysyvälle kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitealle 25 päivänä toukokuuta 2018. |
| --- | --- |

(8)

Elintarviketurvallisuusviranomainen ilmoitti 10 päivänä elokuuta 2017 komissiolle päätelmänsä (6) siitä, voidaanko metoksifenosidin olettaa täyttävän asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädetyt hyväksymiskriteerit. Komissio esitti metoksifenosidiin liittyvän uusimista koskevan kertomuksen luonnoksen pysyvälle kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitealle 25 päivänä toukokuuta 2018.

| (9) | Mitä tulee komission asetuksella (EU) 2018/605 (7) käyttöön otettujen hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien tunnistamista koskeviin uusiin kriteereihin, joita alettiin soveltaa 10 päivänä marraskuuta 2018, elintarviketurvallisuusviranomainen päättelee, että on erittäin epätodennäköistä, että metoksifenosidi on estrogeeni-, androgeeni- ja steroidivaikutuksia omaava hormonitoimintaa häiritsevä aine. Lisäksi käytettävissä oleva näyttö (sammakkoeläinten metamorfoosikoe) viittaa siihen, ettei metoksifenosidi todennäköisesti ole kilpirauhaseen vaikuttava hormonitoimintaa häiritsevä aine. Sen vuoksi komissio katsoo, että metoksifenosidilla ei pitäisi katsoa olevan hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia. |
| --- | --- |

(9)

Mitä tulee komission asetuksella (EU) 2018/605 (7) käyttöön otettujen hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien tunnistamista koskeviin uusiin kriteereihin, joita alettiin soveltaa 10 päivänä marraskuuta 2018, elintarviketurvallisuusviranomainen päättelee, että on erittäin epätodennäköistä, että metoksifenosidi on estrogeeni-, androgeeni- ja steroidivaikutuksia omaava hormonitoimintaa häiritsevä aine. Lisäksi käytettävissä oleva näyttö (sammakkoeläinten metamorfoosikoe) viittaa siihen, ettei metoksifenosidi todennäköisesti ole kilpirauhaseen vaikuttava hormonitoimintaa häiritsevä aine. Sen vuoksi komissio katsoo, että metoksifenosidilla ei pitäisi katsoa olevan hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia.

| (10) | Hakijalle annettiin tilaisuus esittää huomautuksensa uusimista koskevan kertomuksen luonnoksesta. |
| --- | --- |

(10)

Hakijalle annettiin tilaisuus esittää huomautuksensa uusimista koskevan kertomuksen luonnoksesta.

| (11) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädettyjen hyväksymiskriteerien täyttyminen on osoitettu vähintään yhden metoksifenosidia sisältävän kasvinsuojeluaineen yhden tai useamman edustavan käyttötarkoituksen osalta. Sen vuoksi on aiheellista uusia metoksifenosidin hyväksyntä. |
| --- | --- |

(11)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädettyjen hyväksymiskriteerien täyttyminen on osoitettu vähintään yhden metoksifenosidia sisältävän kasvinsuojeluaineen yhden tai useamman edustavan käyttötarkoituksen osalta. Sen vuoksi on aiheellista uusia metoksifenosidin hyväksyntä.

| (12) | Metoksifenosidin hyväksynnän uusimiseen liittyvä riskinarviointi perustuu rajalliseen määrään edustavia käyttötarkoituksia, mikä ei kuitenkaan rajoita niitä käyttötarkoituksia, joita varten metoksifenosidia sisältäviä kasvinsuojeluaineita voidaan hyväksyä. Näin ollen on aiheellista poistaa rajoitus, jonka mukaan käyttötarkoituksena voi olla ainoastaan käyttö rikkakasvien torjunta-aineena. |
| --- | --- |

(12)

Metoksifenosidin hyväksynnän uusimiseen liittyvä riskinarviointi perustuu rajalliseen määrään edustavia käyttötarkoituksia, mikä ei kuitenkaan rajoita niitä käyttötarkoituksia, joita varten metoksifenosidia sisältäviä kasvinsuojeluaineita voidaan hyväksyä. Näin ollen on aiheellista poistaa rajoitus, jonka mukaan käyttötarkoituksena voi olla ainoastaan käyttö rikkakasvien torjunta-aineena.

| (13) | Komissio katsoo kuitenkin, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 24 artiklan nojalla metoksifenosidi on korvattava tehoaine. Metoksifenosidi on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevan 3.7.2.1 ja 3.7.2.3 kohdan mukaisesti hitaasti hajoava myrkyllinen aine, koska sen puoliintumisaika maaperässä ja vedessä on yli 120 päivää ja pitkäaikaisessa kokeessa saatu vaikutukseton pitoisuus makean veden eliöillä on alle 0,01 mg/l. Metoksifenosidi täyttää näin ollen asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevan 4 kohdan toisessa luetelmakohdassa vahvistetun edellytyksen. |
| --- | --- |

(13)

Komissio katsoo kuitenkin, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 24 artiklan nojalla metoksifenosidi on korvattava tehoaine. Metoksifenosidi on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevan 3.7.2.1 ja 3.7.2.3 kohdan mukaisesti hitaasti hajoava myrkyllinen aine, koska sen puoliintumisaika maaperässä ja vedessä on yli 120 päivää ja pitkäaikaisessa kokeessa saatu vaikutukseton pitoisuus makean veden eliöillä on alle 0,01 mg/l. Metoksifenosidi täyttää näin ollen asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevan 4 kohdan toisessa luetelmakohdassa vahvistetun edellytyksen.

| (14) | Sen vuoksi on aiheellista uusia metoksifenosidin hyväksyntä korvattavana tehoaineena asetuksen (EY) N:o 1107/2009 24 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(14)

Sen vuoksi on aiheellista uusia metoksifenosidin hyväksyntä korvattavana tehoaineena asetuksen (EY) N:o 1107/2009 24 artiklan nojalla.

| (15) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 14 artiklan 1 kohdan sekä sen 6 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon nykyinen tieteellinen ja tekninen tietämys hyväksyntään on kuitenkin tarpeen liittää tiettyjä edellytyksiä ja rajoituksia. On aiheellista etenkin rajoittaa metoksifenosidia sisältävien kasvinsuojeluaineiden käyttö kasvihuoneisiin, jotta minimoidaan pohjaveden ja muiden kuin kohde-eliöiden altistuminen, ja edellyttää vahvistavia lisätietoja. |
| --- | --- |

(15)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 14 artiklan 1 kohdan sekä sen 6 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon nykyinen tieteellinen ja tekninen tietämys hyväksyntään on kuitenkin tarpeen liittää tiettyjä edellytyksiä ja rajoituksia. On aiheellista etenkin rajoittaa metoksifenosidia sisältävien kasvinsuojeluaineiden käyttö kasvihuoneisiin, jotta minimoidaan pohjaveden ja muiden kuin kohde-eliöiden altistuminen, ja edellyttää vahvistavia lisätietoja.

| (16) | Vaikka elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmässä tiivistetysti esitettyjen saatavilla olevien tieteellisten tietojen perusteella voidaan kohtuudella olettaa, että on erittäin epätodennäköistä, että metoksifenosidilla on hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, päätelmän luotettavuuden lisäämiseksi asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevan 2 kohdan 2.2 alakohdan b alakohdan mukaisesti hakijan olisi toimitettava päivitetty arvio toimitetuista tiedoista ja tarvittaessa lisätietoja siitä, ettei kilpirauhasen hormonitoimintaan kohdistu vaikutuksia. |
| --- | --- |

(16)

Vaikka elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmässä tiivistetysti esitettyjen saatavilla olevien tieteellisten tietojen perusteella voidaan kohtuudella olettaa, että on erittäin epätodennäköistä, että metoksifenosidilla on hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, päätelmän luotettavuuden lisäämiseksi asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevan 2 kohdan 2.2 alakohdan b alakohdan mukaisesti hakijan olisi toimitettava päivitetty arvio toimitetuista tiedoista ja tarvittaessa lisätietoja siitä, ettei kilpirauhasen hormonitoimintaan kohdistu vaikutuksia.

| (17) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitettä olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(17)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitettä olisi sen vuoksi muutettava.

| (18) | Metoksifenosidin hyväksynnän voimassaoloaikaa pidennettiin komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2018/917 (8)31 päivään heinäkuuta 2019, jotta uusimismenettely saataisiin päätökseen ennen kuin kyseisen aineen hyväksynnän voimassaolo päättyy. Koska uusimista koskeva päätös on kuitenkin tehty ennen voimassaolon myöhennettyä päättymispäivää, tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä huhtikuuta 2019. |
| --- | --- |

(18)

Metoksifenosidin hyväksynnän voimassaoloaikaa pidennettiin komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2018/917 (8)31 päivään heinäkuuta 2019, jotta uusimismenettely saataisiin päätökseen ennen kuin kyseisen aineen hyväksynnän voimassaolo päättyy. Koska uusimista koskeva päätös on kuitenkin tehty ennen voimassaolon myöhennettyä päättymispäivää, tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä huhtikuuta 2019.

| (19) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(19)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tehoaineen hyväksynnän uusiminen korvattavana tehoaineena

Uusitaan tehoaineen metoksifenosidi hyväksyntä korvattavana tehoaineena liitteen I mukaisesti.

2 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttaminen

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liite tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

3 artikla

Voimaantulo ja soveltamispäivä

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä huhtikuuta 2019.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä31 päivänä tammikuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Komission direktiivi 2005/3/EY, annettu 19 päivänä tammikuuta 2005, neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta imatsosulfuronin, laminariinin, metoksifenosidin ja s-metolaklorin sisällyttämiseksi siihen tehoaineina (EUVL L 20, 22.1.2005, s. 19).

2

(3)  Neuvoston direktiivi 91/414/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1991, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 540/2011, annettu 25 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta (EUVL L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 844/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, säännösten vahvistamisesta tehoaineiden uusimismenettelyn täytäntöönpanemiseksi kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (EUVL L 252, 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  EFSA Journal 2017;15(9):4978.

6

(7)  Komission asetus (EU) 2018/605, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2018, asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteen II muuttamisesta vahvistamalla tieteelliset kriteerit hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämiseksi (EUVL L 101, 20.4.2018, s. 33).

7

(8)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/917, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on tehoaineiden alfa-sypermetriini, beflubutamidi, benalaksyyli, bentiavalikarbi, bifenatsaatti, boskalidi, bromoksyniili, kaptaani, karvoni, klooriprofaami, syatsofamidi, desmedifami, dimetoaatti, dimetomorfi, dikvatti, etefoni, etoprofossi, etoksatsoli, famoksadoni, fenamidoni, fenamifossi, flumioksatsiini, fluoksastrobiini, folpetti, foramsulfuroni, formetanaatti, Gliocladium catenulatum kanta: J1446, isoksaflutoli, metalaksyyli-M, metiokarbi, metoksifenotsidi, metributsiini, milbemektiini, oksasulfuroni, Paecilomyces lilacinus kanta: 251, fenmedifaami, fosmetti, pirimifossi-metyyli, propamokarbi, protiokonatsoli, pymetrotsiini ja S-metolaklori hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 163, 28.6.2018, s. 13).

8

Gliocladium catenulatum

Paecilomyces lilacinus

---

LIITE I

| Nimi, tunnistenumero | IUPAC-nimi | Puhtaus (1) | Hyväksymispäivä | Hyväksynnän päättymispäivä | Erityiset määräykset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Metoksifenosidi
  CAS-numero: 161050-58-4
  CIPAC-numero: 656 | N-tert-butyyli-N′-(3-metoksi-o-toluoli)-3,5-ksylohydratsidi | ≥ 970 g/kg
  Seuraavien epäpuhtauksien määrä ei saa ylittää seuraavia tasoja teknisessä materiaalissa: | Tertbutyylihydratsiini < 0,001 g/kg |

Nimi, tunnistenumero

IUPAC-nimi

Puhtaus (1)

Hyväksymispäivä

Hyväksynnän päättymispäivä

Erityiset määräykset

Metoksifenosidi

CAS-numero: 161050-58-4

CIPAC-numero: 656

N-tert-butyyli-N′-(3-metoksi-o-toluoli)-3,5-ksylohydratsidi

≥ 970 g/kg

Seuraavien epäpuhtauksien määrä ei saa ylittää seuraavia tasoja teknisessä materiaalissa:

Tertbutyylihydratsiini < 0,001 g/kg

| | RH-116267 < 2 g/kg |
| --- | --- |

RH-116267 < 2 g/kg

1. huhtikuuta 2019

31. maaliskuuta 2026

Hyväksytään ainoastaan käyttö kasvihuoneissa.

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon metoksifenosidia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Yleisarvioinnissaan jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota

| — | pohjaveden suojeluun, kun tehoainetta käytetään alueilla, joilla on herkkä maaperä ja/tai epäsuotuisat ilmasto-olot; |
| --- | --- |

—

pohjaveden suojeluun, kun tehoainetta käytetään alueilla, joilla on herkkä maaperä ja/tai epäsuotuisat ilmasto-olot;

| — | riskiin, että tehoainetta kertyy maaperään; |
| --- | --- |

—

riskiin, että tehoainetta kertyy maaperään;

| — | muiden kuin kohdelajina olevien niveljalkaisten, sedimentissä elävien eliöiden ja vesieliöiden suojeluun. |
| --- | --- |

—

muiden kuin kohdelajina olevien niveljalkaisten, sedimentissä elävien eliöiden ja vesieliöiden suojeluun.

Käyttöedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riskinhallintatoimenpiteitä.

Hakijan on toimitettava komissiolle, jäsenvaltioille ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle vahvistavat tiedot seuraavista:

| 1. | vertaileva in vitro -aineenvaihduntatutkimus metoksifenosidista 1. huhtikuuta 2020 mennessä; |
| --- | --- |

1.

vertaileva in vitro -aineenvaihduntatutkimus metoksifenosidista 1. huhtikuuta 2020 mennessä;

| 2. | vedenkäsittelyprosessien vaikutus pinta- ja pohjavedessä esiintyvien jäämien luonteeseen, kun pintavettä tai pohjavettä otetaan juomavedeksi, kahden vuoden kuluessa siitä, kun vedenkäsittelyprosessien vaikutuksesta pinta- ja pohjavedessä esiintyvien jäämien luonteeseen tehtyä arviointia koskeva ohjeasiakirja on julkistettu. |
| --- | --- |

2.

vedenkäsittelyprosessien vaikutus pinta- ja pohjavedessä esiintyvien jäämien luonteeseen, kun pintavettä tai pohjavettä otetaan juomavedeksi, kahden vuoden kuluessa siitä, kun vedenkäsittelyprosessien vaikutuksesta pinta- ja pohjavedessä esiintyvien jäämien luonteeseen tehtyä arviointia koskeva ohjeasiakirja on julkistettu.

Hakijan on myös toimitettava päivitetty arvio toimitetuista tiedoista ja tarvittaessa lisätietoja sen vahvistamiseksi, ettei kilpirauhasen hormonitoimintaan kohdistu vaikutuksia, asetuksen (EY) N:o 1107/2009, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) 2018/605 (2), liitteessä II olevan 3.6.5 ja 3.8.2 kohdan mukaisesti 1. helmikuuta 2021 mennessä.

---

(1)  Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja spesifikaatiosta annetaan sitä koskevassa tarkastelukertomuksessa.

(2)  Komission asetus (EU) 2018/605, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2018, asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteen II muuttamisesta vahvistamalla tieteelliset kriteerit hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämiseksi (EUVL L 101, 20.4.2018, s. 33).

---

LIITE II

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liite seuraavasti:

| 1) | poistetaan A osassa oleva metoksifenosidia koskeva 96 kohta; |
| --- | --- |

1)

poistetaan A osassa oleva metoksifenosidia koskeva 96 kohta;

| 2) | lisätään E osaan kohta seuraavasti:











  Nro | Nimi, tunnistenumero | IUPAC-nimi | Puhtaus (1) | Hyväksymispäivä | Hyväksynnän päättymispäivä | Erityiset määräykset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”11 | Metoksifenosidi
  CAS-numero: 161050-58-4
  CIPAC-numero: 656 | N-tert-butyyli-N′-(3-metoksi-o-toluoli)-3,5-ksylohydratsidi | ≥ 970 g/kg
  Seuraavien epäpuhtauksien määrä ei saa ylittää seuraavia tasoja teknisessä materiaalissa: | Tertbutyylihydratsiini < 0,001 g/kg |

2)

lisätään E osaan kohta seuraavasti:

Nro

Nimi, tunnistenumero

IUPAC-nimi

Puhtaus (1)

Hyväksymispäivä

Hyväksynnän päättymispäivä

Erityiset määräykset

”11

Metoksifenosidi

CAS-numero: 161050-58-4

CIPAC-numero: 656

N-tert-butyyli-N′-(3-metoksi-o-toluoli)-3,5-ksylohydratsidi

≥ 970 g/kg

Seuraavien epäpuhtauksien määrä ei saa ylittää seuraavia tasoja teknisessä materiaalissa:

Tertbutyylihydratsiini < 0,001 g/kg

| | RH-116267 < 2 g/kg |
| --- | --- |

RH-116267 < 2 g/kg

1. huhtikuuta 2019

31. maaliskuuta 2026

Hyväksytään ainoastaan käyttö kasvihuoneissa.

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon metoksifenosidia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Yleisarvioinnissaan jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota

| — | pohjaveden suojeluun, kun tehoainetta käytetään alueilla, joilla on herkkä maaperä ja/tai epäsuotuisat ilmasto-olot; |
| --- | --- |

—

pohjaveden suojeluun, kun tehoainetta käytetään alueilla, joilla on herkkä maaperä ja/tai epäsuotuisat ilmasto-olot;

| — | riskiin, että tehoainetta kertyy maaperään; |
| --- | --- |

—

riskiin, että tehoainetta kertyy maaperään;

| — | muiden kuin kohdelajina olevien niveljalkaisten, sedimentissä elävien eliöiden ja vesieliöiden suojeluun. |
| --- | --- |

—

muiden kuin kohdelajina olevien niveljalkaisten, sedimentissä elävien eliöiden ja vesieliöiden suojeluun.

Käyttöedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riskinhallintatoimenpiteitä.

Hakijan on toimitettava komissiolle, jäsenvaltioille ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle vahvistavat tiedot seuraavista:

| 1. | vertaileva in vitro -aineenvaihduntatutkimus metoksifenosidista 1. huhtikuuta 2020 mennessä; |
| --- | --- |

1.

vertaileva in vitro -aineenvaihduntatutkimus metoksifenosidista 1. huhtikuuta 2020 mennessä;

| 2. | vedenkäsittelyprosessien vaikutus pinta- ja pohjavedessä esiintyvien jäämien luonteeseen, kun pintavettä tai pohjavettä otetaan juomavedeksi, kahden vuoden kuluessa siitä, kun vedenkäsittelyprosessien vaikutuksesta pinta- ja pohjavedessä esiintyvien jäämien luonteeseen tehtyä arviointia koskeva ohjeasiakirja on julkistettu. |
| --- | --- |

2.

vedenkäsittelyprosessien vaikutus pinta- ja pohjavedessä esiintyvien jäämien luonteeseen, kun pintavettä tai pohjavettä otetaan juomavedeksi, kahden vuoden kuluessa siitä, kun vedenkäsittelyprosessien vaikutuksesta pinta- ja pohjavedessä esiintyvien jäämien luonteeseen tehtyä arviointia koskeva ohjeasiakirja on julkistettu.

Hakijan on myös toimitettava päivitetty arvio toimitetuista tiedoista ja tarvittaessa lisätietoja sen vahvistamiseksi, ettei kilpirauhasen hormonitoimintaan kohdistu vaikutuksia, asetuksen (EY) N:o 1107/2009, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) 2018/605 (2), liitteessä II olevan 3.6.5 ja 3.8.2 kohdan mukaisesti 1. helmikuuta 2021 mennessä.

---

(1)  Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja spesifikaatiosta annetaan sitä koskevassa tarkastelukertomuksessa.

(2)  Komission asetus (EU) 2018/605, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2018, asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteenII muuttamisesta vahvistamalla tieteelliset kriteerit hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämiseksi (EUVL L 101, 20.4.2018, s. 33).”

---

| 1.2.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 31/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 31/27

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/159,

annettu 31 päivänä tammikuuta 2019,

lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon 11 päivänä maaliskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/478 (1) tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä ja erityisesti sen 16 artiklan,

ottaa huomioon 29 päivänä huhtikuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (2) tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä ja erityisesti sen 13 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Väliaikaiset toimenpiteet

Väliaikaiset toimenpiteet

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2018/1013 (3) otettiin 18 päivänä heinäkuuta 2018 käyttöön väliaikaiset suojatoimenpiteet tiettyjen terästuotteiden tuonnissa, jäljempänä ’väliaikaisia toimenpiteitä koskeva asetus’. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2018/1013 (3) otettiin 18 päivänä heinäkuuta 2018 käyttöön väliaikaiset suojatoimenpiteet tiettyjen terästuotteiden tuonnissa, jäljempänä ’väliaikaisia toimenpiteitä koskeva asetus’.

3

| (2) | Tutkimus koski 26:ta eri terästuotteiden luokkaa, ja se pantiin vireille omasta aloitteesta 26 päivänä maaliskuuta 2018 (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/478 5 artiklan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 3 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(2)

Tutkimus koski 26:ta eri terästuotteiden luokkaa, ja se pantiin vireille omasta aloitteesta 26 päivänä maaliskuuta 2018 (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/478 5 artiklan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 3 artiklan nojalla.

4

| (3) | Komissio laajensi 28 päivänä kesäkuuta 2018 suojatoimenpiteitä koskevan tutkimuksen soveltamisalan koskemaan kahta uutta tuoteluokkaa (5), jäljempänä ’tutkimuksen soveltamisalan laajentamista koskeva ilmoitus’. |
| --- | --- |

(3)

Komissio laajensi 28 päivänä kesäkuuta 2018 suojatoimenpiteitä koskevan tutkimuksen soveltamisalan koskemaan kahta uutta tuoteluokkaa (5), jäljempänä ’tutkimuksen soveltamisalan laajentamista koskeva ilmoitus’.

5

| (4) | Kuten väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 20 kappaleessa mainitaan, tutkimus kattoi vuosien 2013 ja 2017 välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(4)

Kuten väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 20 kappaleessa mainitaan, tutkimus kattoi vuosien 2013 ja 2017 välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.2   Oikeudenmukainen menettely

Oikeudenmukainen menettely

| (5) | Komissio sai asianomaisilta osapuolilta 452 kyselyvastausta tutkimuksen puitteissa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio sai asianomaisilta osapuolilta 452 kyselyvastausta tutkimuksen puitteissa.

| (6) | Komissio sai myös väliaikaisia toimenpiteitä koskevaan asetukseen sisältyvistä päätelmistä paljon kirjallisia huomautuksia unionin tuottajilta, vientiä harjoittavilta tuottajilta, tuojilta, käyttäjiltä, järjestöiltä ja kolmansien maiden viranomaisilta. |
| --- | --- |

(6)

Komissio sai myös väliaikaisia toimenpiteitä koskevaan asetukseen sisältyvistä päätelmistä paljon kirjallisia huomautuksia unionin tuottajilta, vientiä harjoittavilta tuottajilta, tuojilta, käyttäjiltä, järjestöiltä ja kolmansien maiden viranomaisilta.

| (7) | Väliaikaisten toimenpiteiden hyväksymisen jälkeen komissio tutki tarkemmin unionin tuottajien toimittamia tietoja (myös kaikkein tuoreimpia tietoja) lopullisten päätelmien tekemistä varten. Yhteistyössä toimineiden EU:n tuottajien suuren lukumäärän vuoksi oli mahdotonta tehdä tarkastuskäyntejä kaikkien unionin tuottajien toimitiloihin. Tämän vuoksi komissio päätti tarkastaa tietojen laadun ja luotettavuuden tarkastamalla sellaisten tiettyjen tuottajien tiedot, jotka valittiin riittävän suuren tuotantomäärän ja tutkimuksen kohteena olevan mahdollisimman laajan tuoteluokkavalikoiman perusteella. Tämän perusteella komissio tarkasti kyselyvastaukset kymmenen sellaisen unionin tuottajan toimitiloissa, joiden osuus tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kokonaismyynnistä unionissa vuonna 2017 oli yli 15 prosenttia. |
| --- | --- |

(7)

Väliaikaisten toimenpiteiden hyväksymisen jälkeen komissio tutki tarkemmin unionin tuottajien toimittamia tietoja (myös kaikkein tuoreimpia tietoja) lopullisten päätelmien tekemistä varten. Yhteistyössä toimineiden EU:n tuottajien suuren lukumäärän vuoksi oli mahdotonta tehdä tarkastuskäyntejä kaikkien unionin tuottajien toimitiloihin. Tämän vuoksi komissio päätti tarkastaa tietojen laadun ja luotettavuuden tarkastamalla sellaisten tiettyjen tuottajien tiedot, jotka valittiin riittävän suuren tuotantomäärän ja tutkimuksen kohteena olevan mahdollisimman laajan tuoteluokkavalikoiman perusteella. Tämän perusteella komissio tarkasti kyselyvastaukset kymmenen sellaisen unionin tuottajan toimitiloissa, joiden osuus tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kokonaismyynnistä unionissa vuonna 2017 oli yli 15 prosenttia.

| (8) | Seuraavien unionin tuottajien toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä kesäkuun ja syyskuun 2018 välisenä aikana:






  — | ArcelorMittal Poland SA, Puola; |
| --- | --- | --- |

(8)

Seuraavien unionin tuottajien toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä kesäkuun ja syyskuun 2018 välisenä aikana:

—

ArcelorMittal Poland SA, Puola;

| — | Compañía Española de Laminación, S.L (CELSA), Espanja; |
| --- | --- |

—

Compañía Española de Laminación, S.L (CELSA), Espanja;

| — | Mannesmann Precision Tubes GmbH, (Salzgitter Group), Saksa; |
| --- | --- |

—

Mannesmann Precision Tubes GmbH, (Salzgitter Group), Saksa;

| — | Mannesmann Stainless Tubes GmbH, (Salzgitter Group), Saksa; |
| --- | --- |

—

Mannesmann Stainless Tubes GmbH, (Salzgitter Group), Saksa;

| — | Marcegaglia Carbon steel Spa, Italia; |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Carbon steel Spa, Italia;

| — | Marcegaglia Specialties Spa, Italia; |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Specialties Spa, Italia;

| — | Riva Stahl GmbH, Saksa; |
| --- | --- |

—

Riva Stahl GmbH, Saksa;

| — | SIJ Acroni d.o.o., Slovenia; |
| --- | --- |

—

SIJ Acroni d.o.o., Slovenia;

| — | U. S. Steel Košice, s.r.o., Slovakia; ja |
| --- | --- |

—

U. S. Steel Košice, s.r.o., Slovakia; ja

| — | Ugitech SA, Ranska. |
| --- | --- |

—

Ugitech SA, Ranska.

| (9) | Saadakseen tuoreimmat tiedot lopullisia päätelmiään varten komissio pyysi 7 päivänä syyskuuta 2018 unionin tuottajien järjestöjä toimittamaan päivitetyt tiedot tutkimuksen kohteena olevista tuoteluokista. |
| --- | --- |

(9)

Saadakseen tuoreimmat tiedot lopullisia päätelmiään varten komissio pyysi 7 päivänä syyskuuta 2018 unionin tuottajien järjestöjä toimittamaan päivitetyt tiedot tutkimuksen kohteena olevista tuoteluokista.

| (10) | Asetuksen (EU) 2015/478 5 artiklan ja asetuksen (EU) 2015/755 3 artiklan nojalla kaikille asetetussa määräajassa kuulemista pyytäneille asianomaisille osapuolille järjestettiin kuuleminen. Komissio järjesti 12, 13 ja 14 päivänä syyskuuta ja 1 päivänä lokakuuta 2018 93 kuulemista, joiden aikana 150 asianomaista osapuolta ilmaisi kantansa. |
| --- | --- |

(10)

Asetuksen (EU) 2015/478 5 artiklan ja asetuksen (EU) 2015/755 3 artiklan nojalla kaikille asetetussa määräajassa kuulemista pyytäneille asianomaisille osapuolille järjestettiin kuuleminen. Komissio järjesti 12, 13 ja 14 päivänä syyskuuta ja 1 päivänä lokakuuta 2018 93 kuulemista, joiden aikana 150 asianomaista osapuolta ilmaisi kantansa.

| (11) | Asianomaisten osapuolten määräaikojen kuluessa joko kirjallisesti tai kuulemisten aikana suullisesti esittämiä huomautuksia tarkasteltiin asianmukaisesti ja ne otettiin tarpeen mukaan huomioon. |
| --- | --- |

(11)

Asianomaisten osapuolten määräaikojen kuluessa joko kirjallisesti tai kuulemisten aikana suullisesti esittämiä huomautuksia tarkasteltiin asianmukaisesti ja ne otettiin tarpeen mukaan huomioon.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TAI SUORAAN KILPAILEVA TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TAI SUORAAN KILPAILEVA TUOTE

| (12) | Tarkasteltavana ovat tietyt terästuotteet, jotka kuuluvat 28:aan terästuotteiden luokkaan, jotka määritellään vireillepanoilmoituksessa, sellaisena kuin se on muutettuna tutkimuksen soveltamisalan laajentamista koskevassa ilmoituksessa. Näihin tuoteluokkiin sovelletaan Yhdysvaltojen tullitoimenpiteitä vuonna 1962 annetun Yhdysvaltojen kaupanlaajennuslain 232 §:n nojalla, jäljempänä ’Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet’. |
| --- | --- |

(12)

Tarkasteltavana ovat tietyt terästuotteet, jotka kuuluvat 28:aan terästuotteiden luokkaan, jotka määritellään vireillepanoilmoituksessa, sellaisena kuin se on muutettuna tutkimuksen soveltamisalan laajentamista koskevassa ilmoituksessa. Näihin tuoteluokkiin sovelletaan Yhdysvaltojen tullitoimenpiteitä vuonna 1962 annetun Yhdysvaltojen kaupanlaajennuslain 232 §:n nojalla, jäljempänä ’Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet’.

2.1   Yhtä ainoaa tuoteluokkaa koskeva määritelmä

Yhtä ainoaa tuoteluokkaa koskeva määritelmä

| (13) | Komissio määritteli suojatoimenpidetutkimuksen piiriin kuuluvan tuotteen määritelmän väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 11–17 kappaleessa, joissa se esitti yksityiskohtaiset perustelut yleiselle analyysille ottaen huomioon kaikkien tutkimuksen kohteena olevien tuoteluokkien tiiviin yhteyden. |
| --- | --- |

(13)

Komissio määritteli suojatoimenpidetutkimuksen piiriin kuuluvan tuotteen määritelmän väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 11–17 kappaleessa, joissa se esitti yksityiskohtaiset perustelut yleiselle analyysille ottaen huomioon kaikkien tutkimuksen kohteena olevien tuoteluokkien tiiviin yhteyden.

| (14) | Väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen julkaisemisen jälkeen useat asianomaiset osapuolet väittivät, että ei ole yhtä tarkasteltavana olevaa tuotetta vaan useita tarkasteltavana olevia tuotteita. Samat osapuolet huomauttivat, että vireillepanoilmoituksessa ei viitata yhteen tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, vaan joissakin kohdissa käytetään monikkoa ja viitataan tarkasteltavana oleviin tuotteisiin. |
| --- | --- |

(14)

Väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen julkaisemisen jälkeen useat asianomaiset osapuolet väittivät, että ei ole yhtä tarkasteltavana olevaa tuotetta vaan useita tarkasteltavana olevia tuotteita. Samat osapuolet huomauttivat, että vireillepanoilmoituksessa ei viitata yhteen tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, vaan joissakin kohdissa käytetään monikkoa ja viitataan tarkasteltavana oleviin tuotteisiin.

| (15) | Samat osapuolet väittivät, että komission tutkimuksessa noudattama lähestymistapa on vastoin WTO:n valituselimen päätöstä asiassa ”US – Steel Safeguards” (6). Kyseisessä asiassa valituselin katsoi, että yleisen lähestymistavan soveltaminen ”ennakoimattomia kehityssuuntauksia” koskeviin laskelmiin voi johtaa siihen, että suojatoimenpiteitä sovelletaan laajaan tuotteiden joukkoon, vaikka yhden tai useamman tuotteen tuonti ei lisäänny eikä ole seurausta ennakoimattomista kehityssuuntauksista, ja että se ei ole GATT-sopimuksen XIX artiklan vaatimusten mukaista. Nämä osapuolet väittivät myös, että vuonna 2002 komissio teki terästä koskevassa suojatoimenpidetutkimuksessa (7) erillisen analyysin tuoteluokittain, mistä syystä sama yksilöllinen arviointi olisi tehtävä tässäkin tapauksessa. |
| --- | --- |

(15)

Samat osapuolet väittivät, että komission tutkimuksessa noudattama lähestymistapa on vastoin WTO:n valituselimen päätöstä asiassa ”US – Steel Safeguards” (6). Kyseisessä asiassa valituselin katsoi, että yleisen lähestymistavan soveltaminen ”ennakoimattomia kehityssuuntauksia” koskeviin laskelmiin voi johtaa siihen, että suojatoimenpiteitä sovelletaan laajaan tuotteiden joukkoon, vaikka yhden tai useamman tuotteen tuonti ei lisäänny eikä ole seurausta ennakoimattomista kehityssuuntauksista, ja että se ei ole GATT-sopimuksen XIX artiklan vaatimusten mukaista. Nämä osapuolet väittivät myös, että vuonna 2002 komissio teki terästä koskevassa suojatoimenpidetutkimuksessa (7) erillisen analyysin tuoteluokittain, mistä syystä sama yksilöllinen arviointi olisi tehtävä tässäkin tapauksessa.

6

7

| (16) | Useat asianomaiset osapuolet kiistivät myös tuoteluokkien väliset yhteydet, jotka komissio esitti perusteeksi yhdelle yleiselle analyysille. Nämä osapuolet myöntävät, että tiettyjen tuoteluokkien välillä on tällaisia yhteyksiä mutta katsovat, että niitä ei ole kaikkien luokkien välillä, esimerkiksi hiiliteräksen ja ruostumattoman teräksen välillä tai levytuotteiden, pitkien tuotteiden ja putkien välillä. |
| --- | --- |

(16)

Useat asianomaiset osapuolet kiistivät myös tuoteluokkien väliset yhteydet, jotka komissio esitti perusteeksi yhdelle yleiselle analyysille. Nämä osapuolet myöntävät, että tiettyjen tuoteluokkien välillä on tällaisia yhteyksiä mutta katsovat, että niitä ei ole kaikkien luokkien välillä, esimerkiksi hiiliteräksen ja ruostumattoman teräksen välillä tai levytuotteiden, pitkien tuotteiden ja putkien välillä.

| (17) | Komissio analysoi näitä väitteitä ja hylkäsi ne seuraavista syistä. Vireillepanoilmoituksessa todetaan selvästi, toistuvasti ja kiistämättä, että tutkimuksen kohteena olevia 28 tuoteluokkaa käsitellään yhtenä tuoteryhmänä sen analysoimiseksi, täyttyvätkö suojatoimenpiteiden hyväksymisen edellytykset. Väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa viitataan 28 tuoteluokkaan ”tarkasteltavana olevana tuotteena” tai ”tarkasteltavana olevina tuoteluokkina” (ks. väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 11 kappale), ja siinä oleva analyysi perustuu 28:aan tarkasteltavana olevaan tuoteluokkaan yhdessä (ks. väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 22 kappale). Näin ollen viittauksen ”tarkasteltavana olevaan tuotteeseen” olisi ymmärrettävä tarkoittavan tuoteluokkia, joita on tarkasteltu yhdessä osana yhtä ainoaa tarkasteltavana olevaa tuotetta. |
| --- | --- |

(17)

Komissio analysoi näitä väitteitä ja hylkäsi ne seuraavista syistä. Vireillepanoilmoituksessa todetaan selvästi, toistuvasti ja kiistämättä, että tutkimuksen kohteena olevia 28 tuoteluokkaa käsitellään yhtenä tuoteryhmänä sen analysoimiseksi, täyttyvätkö suojatoimenpiteiden hyväksymisen edellytykset. Väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa viitataan 28 tuoteluokkaan ”tarkasteltavana olevana tuotteena” tai ”tarkasteltavana olevina tuoteluokkina” (ks. väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 11 kappale), ja siinä oleva analyysi perustuu 28:aan tarkasteltavana olevaan tuoteluokkaan yhdessä (ks. väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 22 kappale). Näin ollen viittauksen ”tarkasteltavana olevaan tuotteeseen” olisi ymmärrettävä tarkoittavan tuoteluokkia, joita on tarkasteltu yhdessä osana yhtä ainoaa tarkasteltavana olevaa tuotetta.

| (18) | WTO:n suojalausekesopimuksessa ei määrätä erityisistä velvoitteista tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmän tai soveltamisalan osalta, eikä siihen sisälly mitään asiaa koskevia ohjeita, kuten WTO:n paneeli on vahvistanut. Suojatoimenpidettä voidaan soveltaa tuotteeseen, jonka tuonti on lisääntynyt, mutta eriteltyä analyysiä kaikista tapauksista, joissa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmään sisältyy enemmän kuin yksi tuote, ei vaadita. Näin ollen tutkiva viranomainen määrittää tutkimuksen kohteena olevan tuotteen sekä tavan, jolla asiaa koskevat tiedot analysoidaan tutkimuksessa (8). Mitään sellaista väitettä ei myöskään ole esitetty, joka selittäisi, miten tämän tapauksen olosuhteissa tuoteluokkien yhteinen tarkastelu olisi voinut vaikuttaa komission tekemään analyysiin ja/tai johtanut tuonnin lisääntymisen epäasianmukaiseen määrittämiseen tutkimusajanjaksolla. Komissio huomauttaa vielä, että valituselimen päätös, johon osapuolet viittasivat, koskee ennakoimattomien kehityssuuntausten analyysiä eikä varsinaisesti kysymystä siitä, onko yleinen analyysi sallittu WTO:n suojalausekesopimuksen nojalla. |
| --- | --- |

(18)

WTO:n suojalausekesopimuksessa ei määrätä erityisistä velvoitteista tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmän tai soveltamisalan osalta, eikä siihen sisälly mitään asiaa koskevia ohjeita, kuten WTO:n paneeli on vahvistanut. Suojatoimenpidettä voidaan soveltaa tuotteeseen, jonka tuonti on lisääntynyt, mutta eriteltyä analyysiä kaikista tapauksista, joissa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmään sisältyy enemmän kuin yksi tuote, ei vaadita. Näin ollen tutkiva viranomainen määrittää tutkimuksen kohteena olevan tuotteen sekä tavan, jolla asiaa koskevat tiedot analysoidaan tutkimuksessa (8). Mitään sellaista väitettä ei myöskään ole esitetty, joka selittäisi, miten tämän tapauksen olosuhteissa tuoteluokkien yhteinen tarkastelu olisi voinut vaikuttaa komission tekemään analyysiin ja/tai johtanut tuonnin lisääntymisen epäasianmukaiseen määrittämiseen tutkimusajanjaksolla. Komissio huomauttaa vielä, että valituselimen päätös, johon osapuolet viittasivat, koskee ennakoimattomien kehityssuuntausten analyysiä eikä varsinaisesti kysymystä siitä, onko yleinen analyysi sallittu WTO:n suojalausekesopimuksen nojalla.

8

| (19) | Komissio toisti ja vahvisti lopullisissa päätelmissään tarpeen tehdä tässä tapauksessa kokonaisanalyysi suojatoimenpiteiden käyttöönoton edellytyksistä, jotta voidaan tarkastella yhteyttä tiettyjen luokkien välillä joidenkin asianomaisten osapuolten esittämien väitteiden mukaisesti, mutta se päätti tarkastella 28:aa tutkimuksen kohteena olevaa tuoteluokkaa, joita käsitellään virallisesti yhtenä ryhmänä, myös kolmena terästuotteiden perheenä. Päätös tehtiin, jotta voidaan tarkastella, pätevätkö yhtä yhdistettyä ryhmää koskevat päätelmät eriytetymmällä tasolla, ja hälventää epäilykset kokonaistasolla tehtyjen päätelmien luotettavuudesta. Kolmeen terästuoteperheeseen on ryhmitelty tiettyjä tuoteluokkia, joilla on erityisen paljon yhtäläisyyksiä. |
| --- | --- |

(19)

Komissio toisti ja vahvisti lopullisissa päätelmissään tarpeen tehdä tässä tapauksessa kokonaisanalyysi suojatoimenpiteiden käyttöönoton edellytyksistä, jotta voidaan tarkastella yhteyttä tiettyjen luokkien välillä joidenkin asianomaisten osapuolten esittämien väitteiden mukaisesti, mutta se päätti tarkastella 28:aa tutkimuksen kohteena olevaa tuoteluokkaa, joita käsitellään virallisesti yhtenä ryhmänä, myös kolmena terästuotteiden perheenä. Päätös tehtiin, jotta voidaan tarkastella, pätevätkö yhtä yhdistettyä ryhmää koskevat päätelmät eriytetymmällä tasolla, ja hälventää epäilykset kokonaistasolla tehtyjen päätelmien luotettavuudesta. Kolmeen terästuoteperheeseen on ryhmitelty tiettyjä tuoteluokkia, joilla on erityisen paljon yhtäläisyyksiä.

| (20) | Terästeollisuudessa käytetään yleisesti kolmea terästuoteperhettä, jotka ovat levytuotteet, pitkät tuotteet ja putket. Tässä suojatoimenpidetutkimuksessa katsotaan, että kunkin perheen sisällä tuotteilla on samanlaisia ominaisuuksia, niillä on usein sama tuotantoprosessi, ne toimivat usein muiden samaan perheeseen kuuluvien jatkojalostustuotteiden tuotantopanoksina ja niillä on yhteisiä käyttäjiä tai asiakkaita toimitusketjussa, minkä vuoksi niiden tarjonnan ja kysynnän korvattavuus ja perheen sisäinen kilpailu on vieläkin selvempää kuin siinä tapauksessa, että kaikkia terästuoteluokkia tarkasteltaisiin yhtenä ryhmänä. |
| --- | --- |

(20)

Terästeollisuudessa käytetään yleisesti kolmea terästuoteperhettä, jotka ovat levytuotteet, pitkät tuotteet ja putket. Tässä suojatoimenpidetutkimuksessa katsotaan, että kunkin perheen sisällä tuotteilla on samanlaisia ominaisuuksia, niillä on usein sama tuotantoprosessi, ne toimivat usein muiden samaan perheeseen kuuluvien jatkojalostustuotteiden tuotantopanoksina ja niillä on yhteisiä käyttäjiä tai asiakkaita toimitusketjussa, minkä vuoksi niiden tarjonnan ja kysynnän korvattavuus ja perheen sisäinen kilpailu on vieläkin selvempää kuin siinä tapauksessa, että kaikkia terästuoteluokkia tarkasteltaisiin yhtenä ryhmänä.

| (21) | Nämä kolme tuoteperhettä määritellään seuraavasti:

  Taulukko 1


  Tuoteperheet







  Tuoteperhe | Tuoteluokka |
| --- | --- | --- |
| 1 Levytuotteet | 1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11 |
| 2 Pitkät tuotteet | 12,13,14,15,16,17,18,19,27,28 |
| 3 Putket | 20,21,22,23,24,25,26 |

(21)

Nämä kolme tuoteperhettä määritellään seuraavasti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Tuoteperheet

Tuoteperheet

Tuoteperhe

Tuoteluokka

1 Levytuotteet

1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11

2 Pitkät tuotteet

12,13,14,15,16,17,18,19,27,28

3 Putket

20,21,22,23,24,25,26

| (22) | Komissio käsittelee tiettyjen asianomaisten osapuolten esittämiä huomautuksia, jotka koskevat tarkasteltavana olevan tuotteen laajaa määritelmää, täydentämällä tutkimuksen kohteena olevien 28 tuoteluokan kokonaisarviointia tuoteperhekohtaisella analyysillä edellä määritellyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Komissio käsittelee tiettyjen asianomaisten osapuolten esittämiä huomautuksia, jotka koskevat tarkasteltavana olevan tuotteen laajaa määritelmää, täydentämällä tutkimuksen kohteena olevien 28 tuoteluokan kokonaisarviointia tuoteperhekohtaisella analyysillä edellä määritellyn mukaisesti.

2.2   Tiettyjä tuoteluokkia koskevat pyynnöt

Tiettyjä tuoteluokkia koskevat pyynnöt

| (23) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että tietyt tuoteluokat olisi jätettävä pois tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä, koska niiden osalta ei väitetysti ollut unionin tuotantoa tai unionin tuotantoa oli rajoitetusti saatavilla. Nämä väitteet koskivat erityisesti seuraavia tuoteluokkia:






  — | ei-suuntaisrakeiset sähkötekniset teräslevyt, joita käytetään moottoreiden ja generaattoreiden valmistuksessa (kuuluvat tuoteluokkaan 3); |
| --- | --- | --- |

(23)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että tietyt tuoteluokat olisi jätettävä pois tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä, koska niiden osalta ei väitetysti ollut unionin tuotantoa tai unionin tuotantoa oli rajoitetusti saatavilla. Nämä väitteet koskivat erityisesti seuraavia tuoteluokkia:

—

ei-suuntaisrakeiset sähkötekniset teräslevyt, joita käytetään moottoreiden ja generaattoreiden valmistuksessa (kuuluvat tuoteluokkaan 3);

| — | teräsosat, joita käytetään tuotantopanoksina autoteollisuudessa (kuuluvat tuoteluokkaan 4); |
| --- | --- |

—

teräsosat, joita käytetään tuotantopanoksina autoteollisuudessa (kuuluvat tuoteluokkaan 4);

| — | tinatut tuotteet (kuuluvat tuoteluokkaan 6). |
| --- | --- |

—

tinatut tuotteet (kuuluvat tuoteluokkaan 6).

| (24) | Komissio analysoi tarkoin nämä pyynnöt ja tuli siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonala tuottaa unionissa samankaltaisia tai suoraan kilpailevia tuoteluokkia. Kuten jäljempänä unionin etua koskevassa jaksossa todetaan tarkemmin, komissio on muokannut suojatoimenpiteitä siten, että varmistetaan tuonnin mahdollisimman vähäinen häiriintyminen ja säilytetään kauppakumppaneiden perinteiset tuontitasot. Sen vuoksi väite joidenkin tuoteluokkien todennäköisestä puutteesta on perusteeton, myös kun otetaan huomioon unionin etua koskevassa analyysissä esitetyt mukautukset ja muut seikat. |
| --- | --- |

(24)

Komissio analysoi tarkoin nämä pyynnöt ja tuli siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonala tuottaa unionissa samankaltaisia tai suoraan kilpailevia tuoteluokkia. Kuten jäljempänä unionin etua koskevassa jaksossa todetaan tarkemmin, komissio on muokannut suojatoimenpiteitä siten, että varmistetaan tuonnin mahdollisimman vähäinen häiriintyminen ja säilytetään kauppakumppaneiden perinteiset tuontitasot. Sen vuoksi väite joidenkin tuoteluokkien todennäköisestä puutteesta on perusteeton, myös kun otetaan huomioon unionin etua koskevassa analyysissä esitetyt mukautukset ja muut seikat.

| (25) | Näin ollen komissio päätteli, että pyyntö joidenkin tuoteluokkien jättämisestä määritelmän ulkopuolelle olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(25)

Näin ollen komissio päätteli, että pyyntö joidenkin tuoteluokkien jättämisestä määritelmän ulkopuolelle olisi hylättävä.

| (26) | Koska tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tai suoraan kilpailevasta tuotteesta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 11–17 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(26)

Koska tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tai suoraan kilpailevasta tuotteesta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 11–17 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

3.   TUONNIN KASVU

TUONNIN KASVU

| (27) | Komissio teki väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 20–29 kappaleessa yleisen analyysin 28:n tarkasteltavana olevan tuoteluokan tuonnin lisääntymisestä vuosina 2013–2017. Tässä yleisessä analyysissä jätettiin jo pois ne tuoteluokat, joiden tuonti ei lisääntynyt yksilöllisellä tasolla. |
| --- | --- |

(27)

Komissio teki väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 20–29 kappaleessa yleisen analyysin 28:n tarkasteltavana olevan tuoteluokan tuonnin lisääntymisestä vuosina 2013–2017. Tässä yleisessä analyysissä jätettiin jo pois ne tuoteluokat, joiden tuonti ei lisääntynyt yksilöllisellä tasolla.

| (28) | Komissio noudatti samaa lähestymistapaa lopullisissa päätelmissään, mutta täydensi analyysiään, kuten edellä selitettiin, tarkastelemalla kunkin 2.2 jaksossa yksilöidyn kolmen tuoteperheen tuonnin kehitystä vahvistaakseen yleisellä tasolla tehtyjen päätelmien luotettavuuden. |
| --- | --- |

(28)

Komissio noudatti samaa lähestymistapaa lopullisissa päätelmissään, mutta täydensi analyysiään, kuten edellä selitettiin, tarkastelemalla kunkin 2.2 jaksossa yksilöidyn kolmen tuoteperheen tuonnin kehitystä vahvistaakseen yleisellä tasolla tehtyjen päätelmien luotettavuuden.

| (29) | Komissio käytti analyysissään tuoreimpia tilastoja eli tuontitietoja, jotka kattavat vuoden 2018 alkupuoliskon. Varmistaakseen tietojen vertailukelpoisuuden aiempien täyttä vuotta koskevien kausien kanssa komissio vahvisti tilapäisen täydentävän 12 kuukauden kauden, joka koostuu vuoden 2017 jälkipuoliskosta ja vuoden 2018 alkupuoliskosta, jäljempänä ’viimeisin kausi’. Komissio myös korjasi joitakin pieniä virheitä alustavassa vaiheessa käytetyissä tiedoissa. |
| --- | --- |

(29)

Komissio käytti analyysissään tuoreimpia tilastoja eli tuontitietoja, jotka kattavat vuoden 2018 alkupuoliskon. Varmistaakseen tietojen vertailukelpoisuuden aiempien täyttä vuotta koskevien kausien kanssa komissio vahvisti tilapäisen täydentävän 12 kuukauden kauden, joka koostuu vuoden 2017 jälkipuoliskosta ja vuoden 2018 alkupuoliskosta, jäljempänä ’viimeisin kausi’. Komissio myös korjasi joitakin pieniä virheitä alustavassa vaiheessa käytetyissä tiedoissa.

| (30) | Tuonnin kehitystä arvioidessaan komissio ei ole ottanut huomioon tuontimääriä, jotka tulevat tietyistä maista, jotka olisi jätettävä lopullisten toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle, erityisesti seuraavista: Euroopan talousalueen (ETA) maat ja tietyt maat, joiden kanssa unioni on allekirjoittanut talouskumppanuussopimuksen, joka on voimassa ja jossa nimenomaisesti määrätään monenvälisten suojatoimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle jättämisestä (9). |
| --- | --- |

(30)

Tuonnin kehitystä arvioidessaan komissio ei ole ottanut huomioon tuontimääriä, jotka tulevat tietyistä maista, jotka olisi jätettävä lopullisten toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle, erityisesti seuraavista: Euroopan talousalueen (ETA) maat ja tietyt maat, joiden kanssa unioni on allekirjoittanut talouskumppanuussopimuksen, joka on voimassa ja jossa nimenomaisesti määrätään monenvälisten suojatoimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle jättämisestä (9).

9

| (31) | Alustavassa vaiheessa todettiin, että tuonti ei ollut kasvanut viidessä tuoteluokassa (10), mutta viimeisimpien tuontitietojen tarkastelu osoittaa, että tuonti ei lisääntynyt vain kahdessa tuoteluokassa 28:sta eli tuoteluokissa 11 ja 23. Sen vuoksi komissio päätti jättää nämä kaksi tuoteluokkaa lopullisen analyysinsä ulkopuolelle. Kunkin tuoteluokan tuonnin kehitys esitetään liitteessä II. |
| --- | --- |

(31)

Alustavassa vaiheessa todettiin, että tuonti ei ollut kasvanut viidessä tuoteluokassa (10), mutta viimeisimpien tuontitietojen tarkastelu osoittaa, että tuonti ei lisääntynyt vain kahdessa tuoteluokassa 28:sta eli tuoteluokissa 11 ja 23. Sen vuoksi komissio päätti jättää nämä kaksi tuoteluokkaa lopullisen analyysinsä ulkopuolelle. Kunkin tuoteluokan tuonnin kehitys esitetään liitteessä II.

10

| (32) | Tuontia koskevan yleisen analyysin mukaan muiden arvioinnin kohteena olevien 26 tuoteluokan tuonti kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tuontimäärä (tiettyjen maiden ja tuotteiden poissulkemisen jälkeen) ja markkinaosuus | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Viimeisin kausi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti (tuhatta tonnia) | 18 329 | 21 868 | 26 552 | 29 141 | 30 094 | 31 314 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 119 | 145 | 159 | 164 | 171 |
| Markkinaosuus | 12,7 % | 14,4 % | 16,9 % | 17,9 % | 18,1 % | 18,8 % |
| Lähde: Eurostat ja unionin tuotannonalan kyselyvastaukset. |

(32)

Tuontia koskevan yleisen analyysin mukaan muiden arvioinnin kohteena olevien 26 tuoteluokan tuonti kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Tuontimäärä (tiettyjen maiden ja tuotteiden poissulkemisen jälkeen) ja markkinaosuus

Tuontimäärä (tiettyjen maiden ja tuotteiden poissulkemisen jälkeen) ja markkinaosuus

2013

2014

2015

2016

2017

Viimeisin kausi

Tuonti (tuhatta tonnia)

18 329

21 868

26 552

29 141

30 094

31 314

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

119

119

145

145

159

159

164

164

171

171

Markkinaosuus

12,7 %

14,4 %

16,9 %

17,9 %

18,1 %

18,8 %

Lähde: Eurostat ja unionin tuotannonalan kyselyvastaukset.

Lähde:

| (33) | Tuonti kasvoi absoluuttisesti mitattuna 71 prosenttia analyysikauden aikana ja suhteellisesti tarkasteltuna sen markkinaosuus kasvoi 12,7 prosentista 18,8 prosenttiin. Merkittävin kasvu ajoittui vuosiin 2013–2016. Tämän jälkeen tuonti lisääntyi hitaammin, ennen kuin se taas kiihtyi viimeisimmällä kaudella, jolloin Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet tulivat voimaan. Edellä mainittu suuntaus vahvistettiin myös valtaosassa kyselyvastauksia, jotka saatiin suurimmissa viejämaissa (11) sijaitsevilta tuottajilta. |
| --- | --- |

(33)

Tuonti kasvoi absoluuttisesti mitattuna 71 prosenttia analyysikauden aikana ja suhteellisesti tarkasteltuna sen markkinaosuus kasvoi 12,7 prosentista 18,8 prosenttiin. Merkittävin kasvu ajoittui vuosiin 2013–2016. Tämän jälkeen tuonti lisääntyi hitaammin, ennen kuin se taas kiihtyi viimeisimmällä kaudella, jolloin Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet tulivat voimaan. Edellä mainittu suuntaus vahvistettiin myös valtaosassa kyselyvastauksia, jotka saatiin suurimmissa viejämaissa (11) sijaitsevilta tuottajilta.

11

| (34) | Tuontia koskevan yleisen analyysin täydentämiseksi komissio tarkasteli tuonnin kehitystä kussakin edellä yksilöidyssä kolmessa tuoteperheessä: levytuotteet, pitkät tuotteet ja putket. Tämän perusteella tuontimäärät ja vastaavat markkinaosuudet kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontimäärä (tiettyjen maiden ja tuotteiden poissulkemisen jälkeen) ja markkinaosuus – tuoteperheittäin | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Viimeisin kausi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Levytuotteet |
| Tuonti (tuhatta tonnia) | 12 327 | 14 215 | 18 391 | 20 281 | 20 299 | 20 202 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 115 | 149 | 164 | 164 | 164 |
| Markkinaosuus | 14,2 % | 15,8 % | 19,4 % | 20,7 % | 20,9 % | 20,9 % |
| Pitkät tuotteet |
| Tuonti (tuhatta tonnia) | 4 001 | 5 258 | 6 028 | 6 550 | 6 465 | 7 901 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 131 | 151 | 164 | 162 | 197 |
| Markkinaosuus | 8,6 % | 10,6 % | 11,8 % | 12,4 % | 11,8 % | 14,0 % |
| Putket |
| Tuonti (tuhatta tonnia) | 2 001 | 2 396 | 2 134 | 2 310 | 3 330 | 3 212 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 120 | 107 | 115 | 166 | 160 |
| Markkinaosuus | 20,4 % | 20,8 % | 19,9 % | 20,1 % | 25,3 % | 25,7 % |
| Lähde: Eurostat ja unionin tuotannonalan kyselyvastaukset. |

(34)

Tuontia koskevan yleisen analyysin täydentämiseksi komissio tarkasteli tuonnin kehitystä kussakin edellä yksilöidyssä kolmessa tuoteperheessä: levytuotteet, pitkät tuotteet ja putket. Tämän perusteella tuontimäärät ja vastaavat markkinaosuudet kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontimäärä (tiettyjen maiden ja tuotteiden poissulkemisen jälkeen) ja markkinaosuus – tuoteperheittäin

Tuontimäärä (tiettyjen maiden ja tuotteiden poissulkemisen jälkeen) ja markkinaosuus – tuoteperheittäin

2013

2014

2015

2016

2017

Viimeisin kausi

Levytuotteet

Levytuotteet

Tuonti (tuhatta tonnia)

12 327

14 215

18 391

20 281

20 299

20 202

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

115

115

149

149

164

164

164

164

164

164

Markkinaosuus

14,2 %

15,8 %

19,4 %

20,7 %

20,9 %

20,9 %

Pitkät tuotteet

Pitkät tuotteet

Tuonti (tuhatta tonnia)

4 001

5 258

6 028

6 550

6 465

7 901

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

131

131

151

151

164

164

162

162

197

197

Markkinaosuus

8,6 %

10,6 %

11,8 %

12,4 %

11,8 %

14,0 %

Putket

Putket

Tuonti (tuhatta tonnia)

2 001

2 396

2 134

2 310

3 330

3 212

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

120

120

107

107

115

115

166

166

160

160

Markkinaosuus

20,4 %

20,8 %

19,9 %

20,1 %

25,3 %

25,7 %

Lähde: Eurostat ja unionin tuotannonalan kyselyvastaukset.

Lähde:

| (35) | Tilastot osoittavat, että kaikkien kolmen tuoteperheen tuonti lisääntyi absoluuttisesti mitattuna (levytuotteiden osalta 64 prosenttia, pitkien tuotteiden osalta 97 prosenttia ja putkien osalta 60 prosenttia) vuoden 2013 ja viimeisimmän kauden välisenä aikana. Samalla kaudella tuonti lisääntyi myös suhteellisesti mitattuna ja levytuotteiden markkinaosuus kasvoi 14,2 prosentista 20,9 prosenttiin, pitkien tuotteiden 8,6 prosentista 14,0 prosenttiin ja putkien 20,4 prosentista 25,7 prosenttiin. |
| --- | --- |

(35)

Tilastot osoittavat, että kaikkien kolmen tuoteperheen tuonti lisääntyi absoluuttisesti mitattuna (levytuotteiden osalta 64 prosenttia, pitkien tuotteiden osalta 97 prosenttia ja putkien osalta 60 prosenttia) vuoden 2013 ja viimeisimmän kauden välisenä aikana. Samalla kaudella tuonti lisääntyi myös suhteellisesti mitattuna ja levytuotteiden markkinaosuus kasvoi 14,2 prosentista 20,9 prosenttiin, pitkien tuotteiden 8,6 prosentista 14,0 prosenttiin ja putkien 20,4 prosentista 25,7 prosenttiin.

| (36) | Levytuotteiden tuonnin merkittävin kasvu sekä absoluuttisesti että suhteellisesti mitattuna tapahtui vuosina 2013–2016. Sen jälkeen tuonti pysyi suhteellisen vakaana, mutta oli edelleen paljon korkeammalla tasolla kuin vuosina 2013–2015. Pitkien tuotteiden tuonnin merkittävin kasvu sekä absoluuttisesti että suhteellisesti mitattuna tapahtui vuosina 2013–2016 ja kiihtyi sitten voimakkaasti viimeisimmällä kaudella. Putkien tuonti lisääntyi vähitellen vuosina 2013–2016 ja lisääntyi sitten voimakkaasti sekä absoluuttisesti että suhteellisesti mitattuna vuoden 2016 ja viimeisimmän kauden välillä. |
| --- | --- |

(36)

Levytuotteiden tuonnin merkittävin kasvu sekä absoluuttisesti että suhteellisesti mitattuna tapahtui vuosina 2013–2016. Sen jälkeen tuonti pysyi suhteellisen vakaana, mutta oli edelleen paljon korkeammalla tasolla kuin vuosina 2013–2015. Pitkien tuotteiden tuonnin merkittävin kasvu sekä absoluuttisesti että suhteellisesti mitattuna tapahtui vuosina 2013–2016 ja kiihtyi sitten voimakkaasti viimeisimmällä kaudella. Putkien tuonti lisääntyi vähitellen vuosina 2013–2016 ja lisääntyi sitten voimakkaasti sekä absoluuttisesti että suhteellisesti mitattuna vuoden 2016 ja viimeisimmän kauden välillä.

| (37) | Yksi asianomainen osapuoli väitti komissiolle toimittamissaan huomautuksissa, että väliaikaisten toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle jo jätetyistä viidestä tuoteluokasta kahden eli tuoteluokkien 10 ja 19 olisi kuuluttava lopullisten toimenpiteiden soveltamisalaan, koska tuoreimpien tilastotietojen mukaan niiden tuonti on lisääntynyt. Eräs toinen osapuoli esitti samanlaisen väitteen tuoteluokasta 24. Nämä väitteet hyväksyttiin, koska kuten aiemmin selitettiin, tuoteluokkia 10, 19 ja 24 koskevat tuontitilastot osoittivat tuonnin yleistä kasvua vuoden 2013 ja viimeisimmän kauden välillä. Lisäksi näiden kolmen tuoteluokan tuontimäärä lisääntyi myös vuoden 2017 ja viimeisimmän kauden välillä. Nämä tuotteet kuuluvat lisäksi tuoteperheisiin, joiden tuonti kasvoi myös vuoden 2013 ja viimeisimmän kauden välillä (ks. 34 kappale). |
| --- | --- |

(37)

Yksi asianomainen osapuoli väitti komissiolle toimittamissaan huomautuksissa, että väliaikaisten toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle jo jätetyistä viidestä tuoteluokasta kahden eli tuoteluokkien 10 ja 19 olisi kuuluttava lopullisten toimenpiteiden soveltamisalaan, koska tuoreimpien tilastotietojen mukaan niiden tuonti on lisääntynyt. Eräs toinen osapuoli esitti samanlaisen väitteen tuoteluokasta 24. Nämä väitteet hyväksyttiin, koska kuten aiemmin selitettiin, tuoteluokkia 10, 19 ja 24 koskevat tuontitilastot osoittivat tuonnin yleistä kasvua vuoden 2013 ja viimeisimmän kauden välillä. Lisäksi näiden kolmen tuoteluokan tuontimäärä lisääntyi myös vuoden 2017 ja viimeisimmän kauden välillä. Nämä tuotteet kuuluvat lisäksi tuoteperheisiin, joiden tuonti kasvoi myös vuoden 2013 ja viimeisimmän kauden välillä (ks. 34 kappale).

| (38) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että tuonnissa ei ollut yhtäkkistä, jyrkkää, merkittävää ja hiljattaista kasvua, ja viittasivat WTO:n valituselimen raporttiin asiassa ”Argentina – Footwear” (12) ja muihin WTO-tapauksiin, kuten ”US – Wheat Gluten” (13), ”Ukraine – Passenger Cars” (14), ”US – Steel Safeguards” (15). Lyhyesti sanottuna kyseisessä oikeuskäytännössä todetaan, että ei riitä, että tutkimuksessa osoitetaan yksinkertaisesti tuonnin kasvaneen viiden vuoden kaudella. Kasvun on oltava riittävän hiljattaista, äkillistä ja merkittävää sekä määrällisesti että laadullisesti, jotta se aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavaa vahinkoa. Oikeuskäytännössä on myös selkiytetty jyrkän (”sharp”) (äkillinen suunnan muutos; ”abrupt, steep”) ja äkillisen (”sudden”) (tapahtuu varoittamatta, odottamatta; ”abrupt, sharp”) käsitteitä. Jotkin osapuolet väittivät myös, että tuonnin lisääntyminen oli vakaata tai että tuonti lisääntyi vuoteen 2015 asti osoittamatta jyrkkää, äkillistä tai merkittävää kasvua sen jälkeen. |
| --- | --- |

(38)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että tuonnissa ei ollut yhtäkkistä, jyrkkää, merkittävää ja hiljattaista kasvua, ja viittasivat WTO:n valituselimen raporttiin asiassa ”Argentina – Footwear” (12) ja muihin WTO-tapauksiin, kuten ”US – Wheat Gluten” (13), ”Ukraine – Passenger Cars” (14), ”US – Steel Safeguards” (15). Lyhyesti sanottuna kyseisessä oikeuskäytännössä todetaan, että ei riitä, että tutkimuksessa osoitetaan yksinkertaisesti tuonnin kasvaneen viiden vuoden kaudella. Kasvun on oltava riittävän hiljattaista, äkillistä ja merkittävää sekä määrällisesti että laadullisesti, jotta se aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavaa vahinkoa. Oikeuskäytännössä on myös selkiytetty jyrkän (”sharp”) (äkillinen suunnan muutos; ”abrupt, steep”) ja äkillisen (”sudden”) (tapahtuu varoittamatta, odottamatta; ”abrupt, sharp”) käsitteitä. Jotkin osapuolet väittivät myös, että tuonnin lisääntyminen oli vakaata tai että tuonti lisääntyi vuoteen 2015 asti osoittamatta jyrkkää, äkillistä tai merkittävää kasvua sen jälkeen.

12

13

14

15

| (39) | Komissio muistuttaa ensinnäkin, että se teki perusteellisen analyysin 28 tuoteluokan tuontimääristä vuosina 2013–2017 (se otti huomioon tuonnin suuntaukset tutkimusajanjaksolla eikä vain verrannut päätekohtia) ja analysoi tuonnin kehitystä myös viimeisimmällä kaudella. Tällä perusteella se jätti soveltamisalan ulkopuolelle tietyt tuoteluokat, joiden tuonti ei osoittanut kasvua vuoden 2013 ja viimeisimmän kauden välillä. Komissio päätteli, että tuonti oli kasvanut absoluuttisesti mitattuna kaiken kaikkiaan 71 prosenttia ja tuoteluokkiin ryhmiteltynä 60–97 prosenttia vuoden 2013 ja viimeisimmän kauden välillä, kuten 33, 35 ja 36 kappaleessa selitetään. Myös Eurostatin tilastot osoittavat, että tuonti kasvoi 45 prosenttia vuosien 2013 ja 2015 välillä ja että tämä jyrkkä kasvu jatkui viimeisimmälle kaudelle ja oli kaiken kaikkiaan 71 prosenttia. Samanlainen suuntaus on nähtävissä myös, kun tarkastellaan tuonnin suhteellista lisääntymistä. Tämän perusteella vahvistetaan, että tuonnin lisääntyminen oli jyrkkää ja äkillistä oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla. Lisääntymisen suuruus huomioon ottaen vahvistetaan myös, että lisääntyminen oli merkittävää. Lisääntymisen ”hiljattaisuudesta” komissio huomauttaa, että termin ”hiljattainen” tulkinnasta ei ole erityistä oikeuskäytäntöä. Valituselin on tulkinnut vaatimusta, jonka mukaan jäsen voi soveltaa suojatoimenpiteitä vain, jos tuotetta tuodaan lisääntyneitä määriä, siten, että tuonnin lisääntymisen on oltava riittävän ”hiljattaista”, jotta se aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavaa vahinkoa (16). Komissio vahvisti, että tuonnin lisääntyminen – ottaen huomioon kehitys vuoden 2013 ja viimeisimmän kauden sekä vuoden 2015 ja viimeisimmän kauden välisenä aikana – oli riittävän hiljattaista, jotta se aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavaa vahinkoa. Näin ollen komissio hylkäsi edellä esitetyt väitteet, joiden mukaan tuonnin lisääntyminen ei täytä edellytyksiä. |
| --- | --- |

(39)

Komissio muistuttaa ensinnäkin, että se teki perusteellisen analyysin 28 tuoteluokan tuontimääristä vuosina 2013–2017 (se otti huomioon tuonnin suuntaukset tutkimusajanjaksolla eikä vain verrannut päätekohtia) ja analysoi tuonnin kehitystä myös viimeisimmällä kaudella. Tällä perusteella se jätti soveltamisalan ulkopuolelle tietyt tuoteluokat, joiden tuonti ei osoittanut kasvua vuoden 2013 ja viimeisimmän kauden välillä. Komissio päätteli, että tuonti oli kasvanut absoluuttisesti mitattuna kaiken kaikkiaan 71 prosenttia ja tuoteluokkiin ryhmiteltynä 60–97 prosenttia vuoden 2013 ja viimeisimmän kauden välillä, kuten 33, 35 ja 36 kappaleessa selitetään. Myös Eurostatin tilastot osoittavat, että tuonti kasvoi 45 prosenttia vuosien 2013 ja 2015 välillä ja että tämä jyrkkä kasvu jatkui viimeisimmälle kaudelle ja oli kaiken kaikkiaan 71 prosenttia. Samanlainen suuntaus on nähtävissä myös, kun tarkastellaan tuonnin suhteellista lisääntymistä. Tämän perusteella vahvistetaan, että tuonnin lisääntyminen oli jyrkkää ja äkillistä oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla. Lisääntymisen suuruus huomioon ottaen vahvistetaan myös, että lisääntyminen oli merkittävää. Lisääntymisen ”hiljattaisuudesta” komissio huomauttaa, että termin ”hiljattainen” tulkinnasta ei ole erityistä oikeuskäytäntöä. Valituselin on tulkinnut vaatimusta, jonka mukaan jäsen voi soveltaa suojatoimenpiteitä vain, jos tuotetta tuodaan lisääntyneitä määriä, siten, että tuonnin lisääntymisen on oltava riittävän ”hiljattaista”, jotta se aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavaa vahinkoa (16). Komissio vahvisti, että tuonnin lisääntyminen – ottaen huomioon kehitys vuoden 2013 ja viimeisimmän kauden sekä vuoden 2015 ja viimeisimmän kauden välisenä aikana – oli riittävän hiljattaista, jotta se aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavaa vahinkoa. Näin ollen komissio hylkäsi edellä esitetyt väitteet, joiden mukaan tuonnin lisääntyminen ei täytä edellytyksiä.

16

| (40) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että komission päätekohdasta päätekohtaan ulottuva analyysi yhdistetyllä tasolla ei ollut riittävä ja että komission olisi pitänyt analysoida myös muita suuntauksia vuosina 2013–2017 WTO:n oikeuskäytännön mukaisesti (esimerkiksi ”US – Steel safeguards” (17) ja ”Ukraine – Passenger Cars” (18)). Tämän oikeuskäytännön mukaan analyysi ei voi perustua analyysikauden päätekohtien vertaamiselle, koska se saattaa johtaa manipuloituihin tuloksiin tapauksissa, joissa tuontimäärässä ei ole selvää ja keskeytymätöntä suuntausta ylöspäin. Oikeuskäytännön mukaan tutkivan viranomaisen on myös esitettävä perusteltu ja riittävä selitys tuonnin kehittymisestä päätekohtien välillä. |
| --- | --- |

(40)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että komission päätekohdasta päätekohtaan ulottuva analyysi yhdistetyllä tasolla ei ollut riittävä ja että komission olisi pitänyt analysoida myös muita suuntauksia vuosina 2013–2017 WTO:n oikeuskäytännön mukaisesti (esimerkiksi ”US – Steel safeguards” (17) ja ”Ukraine – Passenger Cars” (18)). Tämän oikeuskäytännön mukaan analyysi ei voi perustua analyysikauden päätekohtien vertaamiselle, koska se saattaa johtaa manipuloituihin tuloksiin tapauksissa, joissa tuontimäärässä ei ole selvää ja keskeytymätöntä suuntausta ylöspäin. Oikeuskäytännön mukaan tutkivan viranomaisen on myös esitettävä perusteltu ja riittävä selitys tuonnin kehittymisestä päätekohtien välillä.

17

18

| (41) | Komissio katsoo, että se ei ole tehnyt vain päätekohtien välistä analyysiä, koska se on analysoinut myös muita suuntauksia ja tehnyt riittävän ja perustellun analyysin tuonnin suuntauksista, kuten 33–36 kappaleessa esitetään. Tämän vuoksi asiaa koskevat väitteet oli hylättävä. |
| --- | --- |

(41)

Komissio katsoo, että se ei ole tehnyt vain päätekohtien välistä analyysiä, koska se on analysoinut myös muita suuntauksia ja tehnyt riittävän ja perustellun analyysin tuonnin suuntauksista, kuten 33–36 kappaleessa esitetään. Tämän vuoksi asiaa koskevat väitteet oli hylättävä.

| (42) | Jotkin asianomaiset osapuolet totesivat, että tuonnin kehityksen analysointi vuosina 2013–2017 oli harhaanjohtavaa, koska tuonnin taso vuonna 2013 oli epänormaalinen alhainen globaalin talouskriisin vuoksi ja kasvu myöhemmällä kaudella oli vain elpymistä normaalitilanteeseen. |
| --- | --- |

(42)

Jotkin asianomaiset osapuolet totesivat, että tuonnin kehityksen analysointi vuosina 2013–2017 oli harhaanjohtavaa, koska tuonnin taso vuonna 2013 oli epänormaalinen alhainen globaalin talouskriisin vuoksi ja kasvu myöhemmällä kaudella oli vain elpymistä normaalitilanteeseen.

| (43) | Komissio katsoi, että vuoden 2013 ottaminen analyysin lähtökohdaksi ei vääristänyt analyysiä. EU:n teräksen kulutus kyllä kasvoi 14 prosenttia vuosina 2013–2017 (ks. taulukko 4), mutta kasvu tapahtui vähitellen koko kauden ajan. Tuonti sitä vastoin lisääntyi paljon enemmän kuin EU:n kysyntä, eli 64 prosenttia samalla kaudella, ja paljon nopeammin kuin EU:n kulutus. Näin ollen tuonnin markkinaosuus kasvoi 5,4 prosenttiyksikköä (12,7 prosentista 18,1 prosenttiin) vuosina 2013–2017. Tämän perusteella väite hylättiin. |
| --- | --- |

(43)

Komissio katsoi, että vuoden 2013 ottaminen analyysin lähtökohdaksi ei vääristänyt analyysiä. EU:n teräksen kulutus kyllä kasvoi 14 prosenttia vuosina 2013–2017 (ks. taulukko 4), mutta kasvu tapahtui vähitellen koko kauden ajan. Tuonti sitä vastoin lisääntyi paljon enemmän kuin EU:n kysyntä, eli 64 prosenttia samalla kaudella, ja paljon nopeammin kuin EU:n kulutus. Näin ollen tuonnin markkinaosuus kasvoi 5,4 prosenttiyksikköä (12,7 prosentista 18,1 prosenttiin) vuosina 2013–2017. Tämän perusteella väite hylättiin.

| (44) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan tuonti olisi pitänyt jättää pois tuontimääriä koskevasta analyysistä. On syytä huomata, että tällaiselle poisjättämiselle ei ole mitään oikeudellista vaatimusta. Unionin tuottajilta saatujen kyselyvastausten perusteella tällainen tuonti pysyi vakaana vuosina 2013–2017, ja sen osuus oli vain vähäinen (0,3–0,7 prosenttia) kokonaistuonnista. Siksi edellä esitetty väite hylätään. |
| --- | --- |

(44)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan tuonti olisi pitänyt jättää pois tuontimääriä koskevasta analyysistä. On syytä huomata, että tällaiselle poisjättämiselle ei ole mitään oikeudellista vaatimusta. Unionin tuottajilta saatujen kyselyvastausten perusteella tällainen tuonti pysyi vakaana vuosina 2013–2017, ja sen osuus oli vain vähäinen (0,3–0,7 prosenttia) kokonaistuonnista. Siksi edellä esitetty väite hylätään.

| (45) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että sisäisen jalostuksen menettelyssä tapahtuva tuonti olisi pitänyt jättää pois yleisestä tuontimäärien analyysistä ja erityisesti tuoteluokan 25 analyysistä. Tähän liittyen on syytä huomata, että kaikkien muiden tuoteluokkien kuin tuoteluokan 25 osalta todettu tuontimäärän suuntaus ei muutu, jos sisäinen jalostusmenettely jätetään pois analyysistä. Erityisesti tuoteluokan 25 tapauksessa eräs unionin tuottaja menetti myyntiään kolmannen maan markkinoilla toimivan vientiä harjoittavan tuottajan eduksi. Tämän vuoksi pidettiin asianmukaisena sisällyttää nämä määrät tuonnin lisääntymistä koskevaan arviointiin, jotta voitiin ottaa täysimääräisesti huomioon kolmannen maan tuonnin vaikutus. Tämän perusteella väite hylättiin. |
| --- | --- |

(45)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että sisäisen jalostuksen menettelyssä tapahtuva tuonti olisi pitänyt jättää pois yleisestä tuontimäärien analyysistä ja erityisesti tuoteluokan 25 analyysistä. Tähän liittyen on syytä huomata, että kaikkien muiden tuoteluokkien kuin tuoteluokan 25 osalta todettu tuontimäärän suuntaus ei muutu, jos sisäinen jalostusmenettely jätetään pois analyysistä. Erityisesti tuoteluokan 25 tapauksessa eräs unionin tuottaja menetti myyntiään kolmannen maan markkinoilla toimivan vientiä harjoittavan tuottajan eduksi. Tämän vuoksi pidettiin asianmukaisena sisällyttää nämä määrät tuonnin lisääntymistä koskevaan arviointiin, jotta voitiin ottaa täysimääräisesti huomioon kolmannen maan tuonnin vaikutus. Tämän perusteella väite hylättiin.

| (46) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että tuontimäärä ja sitä vastaava markkinaosuus tuoteluokkien 1, 6, 7, 17 ja 28 osalta pieneni vuosina 2016–2017. Komissio huomauttaa, että lopullisissa päätelmissään se on ottanut huomioon tuonnin kehityksen myös viimeisimmällä jaksolla, ja tällä perusteella kaikkien näiden luokkien osalta tuonti lisääntyi luokkaa 7 lukuun ottamatta. Viimeksi mainitun luokan osaltakin tuonti viimeisimmän kauden aikana oli kuitenkin merkittävästi suurempaa kuin vuosina 2013–2014. Komissio teki myös yleisen analyysin kaikista terästuotteista ja erikseen kustakin yksilöidystä kolmesta tuoteperheestä ja päätteli, että tuonti kasvoi yleisesti koko analysoidun kauden aikana. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(46)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että tuontimäärä ja sitä vastaava markkinaosuus tuoteluokkien 1, 6, 7, 17 ja 28 osalta pieneni vuosina 2016–2017. Komissio huomauttaa, että lopullisissa päätelmissään se on ottanut huomioon tuonnin kehityksen myös viimeisimmällä jaksolla, ja tällä perusteella kaikkien näiden luokkien osalta tuonti lisääntyi luokkaa 7 lukuun ottamatta. Viimeksi mainitun luokan osaltakin tuonti viimeisimmän kauden aikana oli kuitenkin merkittävästi suurempaa kuin vuosina 2013–2014. Komissio teki myös yleisen analyysin kaikista terästuotteista ja erikseen kustakin yksilöidystä kolmesta tuoteperheestä ja päätteli, että tuonti kasvoi yleisesti koko analysoidun kauden aikana. Sen vuoksi väite hylättiin.

| (47) | Komissio päättelee tämän vuoksi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kasvu on sekä absoluuttisesti että suhteellisesti mitattuna ollut äkillistä, jyrkkää ja merkittävää. Tämä päätelmä saa vahvistusta myös tiedoista, jotka koskevat kutakin kolmea arvioitua tuoteperhettä. |
| --- | --- |

(47)

Komissio päättelee tämän vuoksi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kasvu on sekä absoluuttisesti että suhteellisesti mitattuna ollut äkillistä, jyrkkää ja merkittävää. Tämä päätelmä saa vahvistusta myös tiedoista, jotka koskevat kutakin kolmea arvioitua tuoteperhettä.

4.   ENNAKOIMATTOMAT KEHITYSSUUNTAUKSET

ENNAKOIMATTOMAT KEHITYSSUUNTAUKSET

| (48) | Kuten väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 30–36 kappaleessa selitetään, komissio päätteli alustavasti, että edellä mainittu unioniin suuntautuvan terästuotteiden tuonnin lisääntyminen on ollut seurausta ennakoimattomista kehityssuuntauksista, jotka juontuvat erinäisiin tarkasteltavana olevien tuotteiden kansainvälisen kaupan epätasapainotiloja aiheuttaviin ja pahentaviin tekijöihin. |
| --- | --- |

(48)

Kuten väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 30–36 kappaleessa selitetään, komissio päätteli alustavasti, että edellä mainittu unioniin suuntautuvan terästuotteiden tuonnin lisääntyminen on ollut seurausta ennakoimattomista kehityssuuntauksista, jotka juontuvat erinäisiin tarkasteltavana olevien tuotteiden kansainvälisen kaupan epätasapainotiloja aiheuttaviin ja pahentaviin tekijöihin.

| (49) | Näitä tekijöitä ovat teräksenvalmistuksen ennennäkemätön ja sitkeä ylikapasiteetti niistä monista toimenpiteistä huolimatta, joita sen vähentämiseksi on maailmanlaajuisesti hyväksytty, mitä vielä pahentavat hintojen alenemiseen johtaneet vääristävät tuet ja valtion tukitoimenpiteet, kauppaa rajoittavien käytäntöjen ja kaupan suojatoimenpiteiden lisääntynyt käyttö sekä maaliskuussa 2018 hyväksytyt Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet. |
| --- | --- |

(49)

Näitä tekijöitä ovat teräksenvalmistuksen ennennäkemätön ja sitkeä ylikapasiteetti niistä monista toimenpiteistä huolimatta, joita sen vähentämiseksi on maailmanlaajuisesti hyväksytty, mitä vielä pahentavat hintojen alenemiseen johtaneet vääristävät tuet ja valtion tukitoimenpiteet, kauppaa rajoittavien käytäntöjen ja kaupan suojatoimenpiteiden lisääntynyt käyttö sekä maaliskuussa 2018 hyväksytyt Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet.

| (50) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että ennakoimattomat kehityssuuntaukset olisi osoitettava kunkin tuoteluokan osalta. Komissio ei ole tästä samaa mieltä ja katsoo, että kun otetaan huomioon tuoteluokkien väliset tiiviit yhteydet (ks. 2.1 jakso), riittää, että ennakoimattomien kehityssuuntausten esiintyminen osoitetaan yleisesti. Tämän perusteella väite hylättiin. |
| --- | --- |

(50)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että ennakoimattomat kehityssuuntaukset olisi osoitettava kunkin tuoteluokan osalta. Komissio ei ole tästä samaa mieltä ja katsoo, että kun otetaan huomioon tuoteluokkien väliset tiiviit yhteydet (ks. 2.1 jakso), riittää, että ennakoimattomien kehityssuuntausten esiintyminen osoitetaan yleisesti. Tämän perusteella väite hylättiin.

| (51) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät ylikapasiteetista, että se on hyvin komission tiedossa eikä sitä voida pitää ennakoimattomana kehityssuuntauksena. Ne väittivät myös, että komissio oli aiemmin yhdistänyt unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon polkumyynnillä tai tuetusti tulevaan tuontiin ja että lisääntyneen tuonnin ja teräksen ylikapasiteettiin liittyvän ennakoimattoman kehityssuuntauksen välistä linkkiä ei ollut vahvistettu. |
| --- | --- |

(51)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät ylikapasiteetista, että se on hyvin komission tiedossa eikä sitä voida pitää ennakoimattomana kehityssuuntauksena. Ne väittivät myös, että komissio oli aiemmin yhdistänyt unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon polkumyynnillä tai tuetusti tulevaan tuontiin ja että lisääntyneen tuonnin ja teräksen ylikapasiteettiin liittyvän ennakoimattoman kehityssuuntauksen välistä linkkiä ei ollut vahvistettu.

| (52) | Ensinnäkin on huomattava, että kuten Global Trade Alert -raportin ”Going Spare: Steel, Excess Capacity, and Protectionism” (19) kaaviossa 2.3 esitetään, maailman raakateräksen ylikapasiteetti pieneni vuosina 2009–2011, ennen kuin suuntaus kääntyi vastakkaiseksi vuosina 2011–2016. Kun otetaan huomioon, että raakateräksen tuotannon kokonaisylikapasiteetti ylitti vuonna 2011 jo kyseisen vuoden kokonaistuotannon, oli odotettavissa, että raakateräksen kokonaiskapasiteetti pienenisi tai ainakin pysyisi vakaana kapasiteetin käyttöasteen ja kustannustehokkuuden parantamiseksi. Raakateräksen kokonaistuotantokapasiteetti jatkoi kuitenkin odottamattomasti kasvuaan vuoden 2011 jälkeenkin ja loi ylimääräistä ylikapasiteettia, kuten todetaan komission tiedonannossa ”Euroopan terästeollisuuden kestävän työllisyyden ja kasvun turvaaminen” (20). Kun otetaan huomioon edellä kuvattujen tapahtumien ajoitus ja etenkin se, että tuotannon ylikapasiteetti kasvoi, kun sen taloudellisesti odotettiin pienenevän, voidaan päätellä, että teräksen ylikapasiteettia olisi pidettävä ennakoimattomana kehityssuuntauksena. |
| --- | --- |

(52)

Ensinnäkin on huomattava, että kuten Global Trade Alert -raportin ”Going Spare: Steel, Excess Capacity, and Protectionism” (19) kaaviossa 2.3 esitetään, maailman raakateräksen ylikapasiteetti pieneni vuosina 2009–2011, ennen kuin suuntaus kääntyi vastakkaiseksi vuosina 2011–2016. Kun otetaan huomioon, että raakateräksen tuotannon kokonaisylikapasiteetti ylitti vuonna 2011 jo kyseisen vuoden kokonaistuotannon, oli odotettavissa, että raakateräksen kokonaiskapasiteetti pienenisi tai ainakin pysyisi vakaana kapasiteetin käyttöasteen ja kustannustehokkuuden parantamiseksi. Raakateräksen kokonaistuotantokapasiteetti jatkoi kuitenkin odottamattomasti kasvuaan vuoden 2011 jälkeenkin ja loi ylimääräistä ylikapasiteettia, kuten todetaan komission tiedonannossa ”Euroopan terästeollisuuden kestävän työllisyyden ja kasvun turvaaminen” (20). Kun otetaan huomioon edellä kuvattujen tapahtumien ajoitus ja etenkin se, että tuotannon ylikapasiteetti kasvoi, kun sen taloudellisesti odotettiin pienenevän, voidaan päätellä, että teräksen ylikapasiteettia olisi pidettävä ennakoimattomana kehityssuuntauksena.

19

20

| (53) | Aiemmissa hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä koskevissa tutkimuksissa vahvistetun syy-yhteyden osalta viitataan edellä mainittuun tiedonantoon, jonka mukaan tällaiset tutkimukset myönnetään toimenpiteiksi, joilla pyritään lieventämään globaalin ylikapasiteetin vaikutuksia. Tämän perusteella on selvää, että ylikapasiteetti liittyy tiiviisti polkumyyntituontiin ja tuettuun tuontiin. Polkumyynnin ja tukien vastaisessa tutkimuksessa terässektorin ylikapasiteettia ei kuitenkaan tarkastella ennakoimattomana kehityssuuntauksena, koska vaatimus ei sisälly arviointiin, jonka perusteella kyseiset kaupan suojakeinot otetaan käyttöön. |
| --- | --- |

(53)

Aiemmissa hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä koskevissa tutkimuksissa vahvistetun syy-yhteyden osalta viitataan edellä mainittuun tiedonantoon, jonka mukaan tällaiset tutkimukset myönnetään toimenpiteiksi, joilla pyritään lieventämään globaalin ylikapasiteetin vaikutuksia. Tämän perusteella on selvää, että ylikapasiteetti liittyy tiiviisti polkumyyntituontiin ja tuettuun tuontiin. Polkumyynnin ja tukien vastaisessa tutkimuksessa terässektorin ylikapasiteettia ei kuitenkaan tarkastella ennakoimattomana kehityssuuntauksena, koska vaatimus ei sisälly arviointiin, jonka perusteella kyseiset kaupan suojakeinot otetaan käyttöön.

| (54) | Teräksen ylikapasiteetin ennakoimattoman kehityssuuntauksen ja tuonnin lisääntymisen välisen yhteyden osalta on selvää, että kapasiteetin käyttöasteen maksimointi on vientiä harjoittavien tuottajien edun mukaista. Tilanteissa, joissa kotimarkkinatoimitusten jälkeen on käyttämätöntä kapasiteettia, ne etsivät muita liiketoimintamahdollisuuksia vientimarkkinoilta ja lisäävät tuontimääriä näille markkinoille. Tämän perusteella edellä esitetyt väitteet oli hylättävä. |
| --- | --- |

(54)

Teräksen ylikapasiteetin ennakoimattoman kehityssuuntauksen ja tuonnin lisääntymisen välisen yhteyden osalta on selvää, että kapasiteetin käyttöasteen maksimointi on vientiä harjoittavien tuottajien edun mukaista. Tilanteissa, joissa kotimarkkinatoimitusten jälkeen on käyttämätöntä kapasiteettia, ne etsivät muita liiketoimintamahdollisuuksia vientimarkkinoilta ja lisäävät tuontimääriä näille markkinoille. Tämän perusteella edellä esitetyt väitteet oli hylättävä.

| (55) | Kauppaa rajoittavien toimenpiteiden lisääntymisen osalta useat osapuolet väittivät, että niitä ei voida pitää ennakoimattomina kehityssuuntauksina, koska ne tunnustetaan poikkeuksiksi yleisiin WTO-sääntöihin, ja että vuonna 2017 käyttöön otettujen kaupan suojatoimenpiteiden lukumäärä väheni. Ne väittivät myös, että lisääntyneen tuonnin ja kauppaa rajoittaviin toimenpiteisiin liittyvän ennakoimattoman kehityssuuntauksen välistä yhteyttä ei ollut vahvistettu. |
| --- | --- |

(55)

Kauppaa rajoittavien toimenpiteiden lisääntymisen osalta useat osapuolet väittivät, että niitä ei voida pitää ennakoimattomina kehityssuuntauksina, koska ne tunnustetaan poikkeuksiksi yleisiin WTO-sääntöihin, ja että vuonna 2017 käyttöön otettujen kaupan suojatoimenpiteiden lukumäärä väheni. Ne väittivät myös, että lisääntyneen tuonnin ja kauppaa rajoittaviin toimenpiteisiin liittyvän ennakoimattoman kehityssuuntauksen välistä yhteyttä ei ollut vahvistettu.

| (56) | Komissio on eri mieltä näistä väitteistä, koska kauppaa rajoittavien toimien toteuttaminen WTO:n sääntöjen puitteissa ei merkitse sitä, etteikö niitä voitaisi pitää ennakoimattomana kehityssuuntauksena. Komissio ei kiistä maiden oikeutta ottaa käyttöön polkumyynnin tai tukien vastaisia toimenpiteitä asiaa koskevien WTO-sääntöjen mukaisesti. Kyseessä on kuitenkin kolmansien maiden toteuttamien tällaisten toimenpiteiden ennakoimaton ja lisääntynyt määrä, joka on saanut aikaan kaupan uudelleensuuntaamista ja kasvattanut näin tuontia EU:hun. Väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 34 kappaleessa komissio huomautti, että WTO:n tilastojen mukaan vuosina 2011–2013 pantiin vireille keskimäärin 77 teräkseen liittyvää tutkimusta, mutta vuosina 2015–2016 tutkimuksia oli keskimäärin 117. Mikään osapuoli ei ole kyseenalaistanut näitä lukuja, jotka osoittavat ennakoimatonta kehityssuuntausta, joka on johtanut edellä vahvistettuun tuonnin lisääntymiseen. Sen vuoksi edellä esitetyt väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(56)

Komissio on eri mieltä näistä väitteistä, koska kauppaa rajoittavien toimien toteuttaminen WTO:n sääntöjen puitteissa ei merkitse sitä, etteikö niitä voitaisi pitää ennakoimattomana kehityssuuntauksena. Komissio ei kiistä maiden oikeutta ottaa käyttöön polkumyynnin tai tukien vastaisia toimenpiteitä asiaa koskevien WTO-sääntöjen mukaisesti. Kyseessä on kuitenkin kolmansien maiden toteuttamien tällaisten toimenpiteiden ennakoimaton ja lisääntynyt määrä, joka on saanut aikaan kaupan uudelleensuuntaamista ja kasvattanut näin tuontia EU:hun. Väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 34 kappaleessa komissio huomautti, että WTO:n tilastojen mukaan vuosina 2011–2013 pantiin vireille keskimäärin 77 teräkseen liittyvää tutkimusta, mutta vuosina 2015–2016 tutkimuksia oli keskimäärin 117. Mikään osapuoli ei ole kyseenalaistanut näitä lukuja, jotka osoittavat ennakoimatonta kehityssuuntausta, joka on johtanut edellä vahvistettuun tuonnin lisääntymiseen. Sen vuoksi edellä esitetyt väitteet hylättiin.

| (57) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisista toimenpiteistä, että niitä ei voida pitää ennakoimattomana kehityssuuntauksena, joka lisäisi tuontia, koska ne otettiin käyttöön vuosien 2013–2017 jälkeen. Jotkin asianomaiset osapuolet totesivat, että Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet eivät edes vaikuta tuontiin, joka tapahtui tammikuun 2018 ja maaliskuun 2018 välillä. |
| --- | --- |

(57)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisista toimenpiteistä, että niitä ei voida pitää ennakoimattomana kehityssuuntauksena, joka lisäisi tuontia, koska ne otettiin käyttöön vuosien 2013–2017 jälkeen. Jotkin asianomaiset osapuolet totesivat, että Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet eivät edes vaikuta tuontiin, joka tapahtui tammikuun 2018 ja maaliskuun 2018 välillä.

| (58) | Ensinnäkin on huomattava, että vaikka Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet otettiin tosiasiallisesti käyttöön 8 päivänä maaliskuuta 2018, niiden hyväksymiseen johtanut tutkimus oli pantu vireille jo huhtikuussa 2017 ja raportti, jonka perusteella niistä päätettiin, julkaistiin 11 päivänä tammikuuta 2018. Vaikka Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet eivät väitetysti olisikaan vaikuttaneet tuontiin ennen niiden hyväksymistä, pelkkä tutkimuksen vireillepano aiheutti kiistatta epävarmuutta markkinoilla ja vaikutti teräksen kauppavirtoihin. Lisäksi komissio katsoi, että Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden hyväksymisen jälkeen kaupan uudelleensuuntaamista tapahtui jo joissakin tuoteluokissa, kuten jäljempänä vahvistetaan. |
| --- | --- |

(58)

Ensinnäkin on huomattava, että vaikka Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet otettiin tosiasiallisesti käyttöön 8 päivänä maaliskuuta 2018, niiden hyväksymiseen johtanut tutkimus oli pantu vireille jo huhtikuussa 2017 ja raportti, jonka perusteella niistä päätettiin, julkaistiin 11 päivänä tammikuuta 2018. Vaikka Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet eivät väitetysti olisikaan vaikuttaneet tuontiin ennen niiden hyväksymistä, pelkkä tutkimuksen vireillepano aiheutti kiistatta epävarmuutta markkinoilla ja vaikutti teräksen kauppavirtoihin. Lisäksi komissio katsoi, että Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden hyväksymisen jälkeen kaupan uudelleensuuntaamista tapahtui jo joissakin tuoteluokissa, kuten jäljempänä vahvistetaan.

| (59) | On myös syytä huomata, että Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet ovat vauhdittaneet tuonnin kasvua lisäämällä jo vallitsevaan kaupan kasvusuuntaukseen kaupan uudelleensuuntaamiseen liittyvät virrat. Kuten taulukossa 14 esitetään, käytettävissä olevat tilastot osoittavat, että huhtikuuta 2018 lukuun ottamatta teräksen kuukausittainen tuonti Yhdysvaltoihin oli johdonmukaisesti vähäisempää kuin vuonna 2017. Tämä osuu ajallisesti yhteen unionissa todetun vastakkaisen suuntauksen kanssa, jossa tuonti lisääntyi ja kuukausittaiset tuontimäärät olivat johdonmukaisesti korkeammalla tasolla kuin vuotta aiemmin (ks. taulukko 12). |
| --- | --- |

(59)

On myös syytä huomata, että Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet ovat vauhdittaneet tuonnin kasvua lisäämällä jo vallitsevaan kaupan kasvusuuntaukseen kaupan uudelleensuuntaamiseen liittyvät virrat. Kuten taulukossa 14 esitetään, käytettävissä olevat tilastot osoittavat, että huhtikuuta 2018 lukuun ottamatta teräksen kuukausittainen tuonti Yhdysvaltoihin oli johdonmukaisesti vähäisempää kuin vuonna 2017. Tämä osuu ajallisesti yhteen unionissa todetun vastakkaisen suuntauksen kanssa, jossa tuonti lisääntyi ja kuukausittaiset tuontimäärät olivat johdonmukaisesti korkeammalla tasolla kuin vuotta aiemmin (ks. taulukko 12).

| (60) | Jotkin asianomaiset osapuolet totesivat, että Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden vaikutus oli jätettävä huomiotta tai sitä ei pitäisi yliarvioida, koska toimenpiteiden ulkopuolelle on jätetty useita tuotteita. Samassa yhteydessä väitettiin, että Korean vienti ei ole ongelma, koska Yhdysvaltojen hallinto on varmistanut Korealle riittävän vientikiintiön. |
| --- | --- |

(60)

Jotkin asianomaiset osapuolet totesivat, että Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden vaikutus oli jätettävä huomiotta tai sitä ei pitäisi yliarvioida, koska toimenpiteiden ulkopuolelle on jätetty useita tuotteita. Samassa yhteydessä väitettiin, että Korean vienti ei ole ongelma, koska Yhdysvaltojen hallinto on varmistanut Korealle riittävän vientikiintiön.

| (61) | On syytä huomata, että ainoastaan Australia vapautettiin ehdottomasti Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisista toimenpiteistä ja että sen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti oli noin 1 prosentti Yhdysvaltojen kokonaistuonnista vuonna 2017 (21). Joillekin muille maille, kuten Etelä-Korealle, Argentiinalle ja Brasilialle, myönnettiin verovapaa kiintiö, mutta niitä ei vapautettu toimenpiteistä. Näiden maiden osalta on syytä huomata, että useammille kiintiöille vahvistettiin nollatulli ja useat kiintiöt oli jo käytetty loppuun niitä myönnettäessä (22). Tämän perusteella katsotaan, että myönnetyt kiintiöt eivät anna mitään takeita siitä, että myönnetty kiintiö olisi riittävä kaupan uudelleensuuntaamisen estämiseksi. Käytettävissä olevien tilastojen perusteella vaikuttaa lisäksi siltä, että näiden kolmen maan osuus oli alle 20 prosenttia vuoden 2017 kokonaistuonnista. Sen vuoksi edellä esitetyt väitteet kiintiöistä hylättiin. |
| --- | --- |

(61)

On syytä huomata, että ainoastaan Australia vapautettiin ehdottomasti Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisista toimenpiteistä ja että sen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti oli noin 1 prosentti Yhdysvaltojen kokonaistuonnista vuonna 2017 (21). Joillekin muille maille, kuten Etelä-Korealle, Argentiinalle ja Brasilialle, myönnettiin verovapaa kiintiö, mutta niitä ei vapautettu toimenpiteistä. Näiden maiden osalta on syytä huomata, että useammille kiintiöille vahvistettiin nollatulli ja useat kiintiöt oli jo käytetty loppuun niitä myönnettäessä (22). Tämän perusteella katsotaan, että myönnetyt kiintiöt eivät anna mitään takeita siitä, että myönnetty kiintiö olisi riittävä kaupan uudelleensuuntaamisen estämiseksi. Käytettävissä olevien tilastojen perusteella vaikuttaa lisäksi siltä, että näiden kolmen maan osuus oli alle 20 prosenttia vuoden 2017 kokonaistuonnista. Sen vuoksi edellä esitetyt väitteet kiintiöistä hylättiin.

21

22

| (62) | Edellä esitetty huomioon ottaen vahvistetaan, että 49 kappaleessa kuvatut ennakoimattomat kehityssuuntaukset ovat johtaneet ja johtavat jatkossakin teräksen unioniin suuntautuvan tuonnin selvään lisääntymiseen. |
| --- | --- |

(62)

Edellä esitetty huomioon ottaen vahvistetaan, että 49 kappaleessa kuvatut ennakoimattomat kehityssuuntaukset ovat johtaneet ja johtavat jatkossakin teräksen unioniin suuntautuvan tuonnin selvään lisääntymiseen.

5.   VAKAVAN VAHINGON UHKA

VAKAVAN VAHINGON UHKA

| (63) | Tässä tutkimuksessa määritellyn yleisen tuotteen määritelmän mukaisesti myös vahinkoanalyysi tehtiin yleisellä tasolla. Väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa tuotiin esimerkkien avulla esiin, että yleisen analyysin mukaiset vahinkoa koskevat päätelmät saivat vahvistusta myös tuoteluokkien tasolla. |
| --- | --- |

(63)

Tässä tutkimuksessa määritellyn yleisen tuotteen määritelmän mukaisesti myös vahinkoanalyysi tehtiin yleisellä tasolla. Väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa tuotiin esimerkkien avulla esiin, että yleisen analyysin mukaiset vahinkoa koskevat päätelmät saivat vahvistusta myös tuoteluokkien tasolla.

| (64) | Myös lopullisen vaiheen vahinkoa koskeva arviointi on tehty yleisesti eli tarkasteltavana olevan tuotteen perusteella, eli se koskee niitä 26:ta tuoteluokkaa, joiden osalta komissio totesi tuonnin lisääntyneen. Kuten tuonnin kehityssuuntaustenkin tapauksessa komissio täydensi kuitenkin analyysiään arvioimalla kutakin 21 kappaleessa tarkoitetusta kolmesta tuoteperheestä. |
| --- | --- |

(64)

Myös lopullisen vaiheen vahinkoa koskeva arviointi on tehty yleisesti eli tarkasteltavana olevan tuotteen perusteella, eli se koskee niitä 26:ta tuoteluokkaa, joiden osalta komissio totesi tuonnin lisääntyneen. Kuten tuonnin kehityssuuntaustenkin tapauksessa komissio täydensi kuitenkin analyysiään arvioimalla kutakin 21 kappaleessa tarkoitetusta kolmesta tuoteperheestä.

| (65) | Jäljempänä esitetty vahinkoanalyysi perustuu unionin tuotannonalan toimittamiin kyselyvastauksiin. Tuoreempien tietojen saamisen ja niiden tarkastamisen jälkeen alustavassa vaiheessa kuvattuja vahinkoindikaattoreita päivitettiin tarpeen mukaan ja niihin sisällytettiin tuoreimmat (vuoden 2018) tiedot. |
| --- | --- |

(65)

Jäljempänä esitetty vahinkoanalyysi perustuu unionin tuotannonalan toimittamiin kyselyvastauksiin. Tuoreempien tietojen saamisen ja niiden tarkastamisen jälkeen alustavassa vaiheessa kuvattuja vahinkoindikaattoreita päivitettiin tarpeen mukaan ja niihin sisällytettiin tuoreimmat (vuoden 2018) tiedot.

5.1   Unionin terästeollisuuden yleisen tilanteen kehittyminen

Unionin terästeollisuuden yleisen tilanteen kehittyminen

5.1.1   Kulutus, kotimarkkinamyynti ja markkinaosuudet

Kulutus, kotimarkkinamyynti ja markkinaosuudet

| (66) | Komissio määritti unionin kulutuksen lisäämällä unionin tuottajien myyntiin unionissa tuonnin, joka tuli kaikista maista, lukuun ottamatta ETA-maita ja tiettyjä maita, joiden kanssa unioni on allekirjoittanut talouskumppanuussopimuksen, joka on voimassa (ks. 30 kappale). |
| --- | --- |

(66)

Komissio määritti unionin kulutuksen lisäämällä unionin tuottajien myyntiin unionissa tuonnin, joka tuli kaikista maista, lukuun ottamatta ETA-maita ja tiettyjä maita, joiden kanssa unioni on allekirjoittanut talouskumppanuussopimuksen, joka on voimassa (ks. 30 kappale).

| (67) | Tämän perusteella unionin kulutus, unionin tuottajien myynti ja vastaava markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 4


  Kulutus, kotimarkkinamyynti ja markkinaosuudet











  (tuhatta tonnia) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (kaikki) | 148 455 | 155 730 | 160 742 | 166 375 | 169 350 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 105 | 108 | 112 | 114 |
| Kotimarkkinamyynti (kaikki) | 129 592 | 133 285 | 133 575 | 136 586 | 138 636 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 103 | 103 | 105 | 107 |
| Markkinaosuus (kaikki) | 87,3 % | 85,6 % | 83,1 % | 82,1 % | 81,9 % |
| Lähde: Eurostat ja tuotannonalan tiedot. |

(67)

Tämän perusteella unionin kulutus, unionin tuottajien myynti ja vastaava markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Kulutus, kotimarkkinamyynti ja markkinaosuudet

Kulutus, kotimarkkinamyynti ja markkinaosuudet

(tuhatta tonnia)

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (kaikki)

148 455

155 730

160 742

166 375

169 350

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

105

105

108

108

112

112

114

114

Kotimarkkinamyynti (kaikki)

129 592

133 285

133 575

136 586

138 636

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

103

103

103

103

105

105

107

107

Markkinaosuus (kaikki)

87,3 %

85,6 %

83,1 %

82,1 %

81,9 %

Lähde: Eurostat ja tuotannonalan tiedot.

Lähde:

| (68) | Asiaan liittyvien 26 tuoteluokan kulutus lisääntyi jatkuvasti vuosina 2013–2017, kaiken kaikkiaan 14 prosenttia. Unionin tuotannonalan tuottajien myyntimäärä lisääntyi tällä kaudella mutta paljon vähäisemmässä määrin kuin unionin kulutus eli vain 7 prosenttia. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui jatkuvasti tarkastelujaksolla (5,4 prosenttiyksikköä). |
| --- | --- |

(68)

Asiaan liittyvien 26 tuoteluokan kulutus lisääntyi jatkuvasti vuosina 2013–2017, kaiken kaikkiaan 14 prosenttia. Unionin tuotannonalan tuottajien myyntimäärä lisääntyi tällä kaudella mutta paljon vähäisemmässä määrin kuin unionin kulutus eli vain 7 prosenttia. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui jatkuvasti tarkastelujaksolla (5,4 prosenttiyksikköä).

5.1.2   Tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste sekä varastot

Tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste sekä varastot

| (69) | Tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste sekä varastot kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste ja varastot











  (tuhatta tonnia) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (kaikki) | 243 945 | 249 855 | 248 763 | 249 204 | 254 925 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 102 | 102 | 102 | 105 |
| Tuotantokapasiteetti (kaikki) | 337 010 | 334 545 | 332 427 | 333 179 | 335 358 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 99 | 99 | 99 | 100 |
| Kapasiteetin käyttöaste (kaikki) | 72 % | 75 % | 75 % | 75 % | 76 % |
| Varastot (kaikki) | 11 883 | 12 734 | 13 159 | 12 974 | 14 140 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 107 | 111 | 109 | 119 |
| Lähde: Tuotannonalan tiedot ja kyselyvastaukset. |

(69)

Tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste sekä varastot kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste ja varastot

Tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste ja varastot

(tuhatta tonnia)

2013

2014

2015

2016

2017

Tuotanto (kaikki)

243 945

249 855

248 763

249 204

254 925

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

102

102

102

102

102

102

105

105

Tuotantokapasiteetti (kaikki)

337 010

334 545

332 427

333 179

335 358

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

99

99

99

99

99

99

100

100

Kapasiteetin käyttöaste (kaikki)

72 %

75 %

75 %

75 %

76 %

Varastot (kaikki)

11 883

12 734

13 159

12 974

14 140

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

107

107

111

111

109

109

119

119

Lähde: Tuotannonalan tiedot ja kyselyvastaukset.

Lähde:

| (70) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantomäärä lisääntyi 5 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuotantokapasiteetti pysyi vakaana, minkä vuoksi kapasiteetin käyttöaste kasvoi 4 prosenttiyksikköä vuosina 2013–2017. Yhteistyössä toimineiden unionin tuotannonalan tuottajien varastot lisääntyivät 19 prosenttia vuosina 2013–2017. |
| --- | --- |

(70)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantomäärä lisääntyi 5 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuotantokapasiteetti pysyi vakaana, minkä vuoksi kapasiteetin käyttöaste kasvoi 4 prosenttiyksikköä vuosina 2013–2017. Yhteistyössä toimineiden unionin tuotannonalan tuottajien varastot lisääntyivät 19 prosenttia vuosina 2013–2017.

5.1.3   Yksikkömyyntihinnat, kannattavuus ja kassavirta

Yksikkömyyntihinnat, kannattavuus ja kassavirta

| (71) | Yksikkömyyntihinnat, kannattavuus ja kassavirta kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 6


  Yksikkömyyntihinta, kannattavuus, kassavirta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 693,6 | 673,4 | 636,6 | 591,0 | 697,7 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 97 | 92 | 85 | 101 |
| Kannattavuus (% liikevaihdosta) | – 0,9 % | 0,8 % | 0,6 % | 2,1 % | 5,6 % |
| Kassavirta (miljoonaa euroa) | 3 721 | 4 975 | 6 461 | 5 508 | 6 201 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 134 | 174 | 148 | 167 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(71)

Yksikkömyyntihinnat, kannattavuus ja kassavirta kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Yksikkömyyntihinta, kannattavuus, kassavirta

Yksikkömyyntihinta, kannattavuus, kassavirta

2013

2014

2015

2016

2017

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

693,6

673,4

636,6

591,0

697,7

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

97

97

92

92

85

85

101

101

Kannattavuus (% liikevaihdosta)

– 0,9 %

0,8 %

0,6 %

2,1 %

5,6 %

Kassavirta (miljoonaa euroa)

3 721

4 975

6 461

5 508

6 201

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

134

134

174

174

148

148

167

167

Lähde: Kyselyvastaukset.

Lähde:

| (72) | Tarkastetut ja päivitetyt luvut vahvistavat väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa esitetyn suuntauksen. Kaikkien tuotteiden hinnat alenivat merkittävästi unionin markkinoilla vuoteen 2016 asti. Sen jälkeen hinnat palasivat vuoden 2013 tasolle. Hintojen merkittävästä alenemisesta huolimatta unionin tuotannonala kykeni alentamaan tuotantokustannuksiaan niin, että se sai vähäisen voiton vuonna 2016 ja kasvatti sitä kestävämmälle tasolle vuonna 2017 (5,6 %). Unionin tuotannonalan yleinen kassavirtatilanne koheni 67 prosenttia vuosien 2013 ja 2017 välillä. |
| --- | --- |

(72)

Tarkastetut ja päivitetyt luvut vahvistavat väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa esitetyn suuntauksen. Kaikkien tuotteiden hinnat alenivat merkittävästi unionin markkinoilla vuoteen 2016 asti. Sen jälkeen hinnat palasivat vuoden 2013 tasolle. Hintojen merkittävästä alenemisesta huolimatta unionin tuotannonala kykeni alentamaan tuotantokustannuksiaan niin, että se sai vähäisen voiton vuonna 2016 ja kasvatti sitä kestävämmälle tasolle vuonna 2017 (5,6 %). Unionin tuotannonalan yleinen kassavirtatilanne koheni 67 prosenttia vuosien 2013 ja 2017 välillä.

5.1.4   Työllisyys

Työllisyys

| (73) | Unionin tuotannonalalta hävisi 9 208 työpaikkaa vuosina 2013–2017, kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi.

  Taulukko 7


  Työllisyys











  (kokoaikaiseksi muutettuna) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys (kaikki) | 225 607 | 220 429 | 218 010 | 217 460 | 216 399 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 98 | 97 | 96 | 96 |
| Lähde: Tuotannonalan tiedot ja kyselyvastaukset. |

(73)

Unionin tuotannonalalta hävisi 9 208 työpaikkaa vuosina 2013–2017, kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi.

Taulukko 7

Taulukko 7

Työllisyys

Työllisyys

(kokoaikaiseksi muutettuna)

2013

2014

2015

2016

2017

Työllisyys (kaikki)

225 607

220 429

218 010

217 460

216 399

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

98

98

97

97

96

96

96

96

Lähde: Tuotannonalan tiedot ja kyselyvastaukset.

Lähde:

5.2   Unionin terästeollisuuden tilanteen analyysi kolmen tuoteperheen osalta

Unionin terästeollisuuden tilanteen analyysi kolmen tuoteperheen osalta

5.2.1   Kulutus, kotimarkkinamyynti ja markkinaosuudet

Kulutus, kotimarkkinamyynti ja markkinaosuudet

| (74) | Kunkin kolmen tuoteperheen osalta kulutus, kotimarkkinamyynti ja markkinaosuudet kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 8


  Kulutus, kotimarkkinamyynti ja markkinaosuudet tuoteperheittäin











  (tuhatta tonnia) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (levytuotteet) | 87 679 | 90 729 | 95 598 | 98 749 | 98 124 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 103 | 109 | 113 | 112 |
| Kulutus (pitkät tuotteet) | 50 829 | 53 333 | 54 160 | 55 890 | 57 921 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 105 | 107 | 110 | 114 |
| Kulutus (putket) | 9 947 | 11 667 | 10 985 | 11 735 | 13 305 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 117 | 110 | 118 | 134 |
| | | | | | |
| Kotimarkkinamyynti (levytuotteet) | 75 212 | 76 365 | 77 020 | 78 274 | 77 601 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 102 | 102 | 104 | 103 |
| Kotimarkkinamyynti (pitkät tuotteet) | 46 461 | 47 679 | 47 757 | 48 935 | 51 095 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 103 | 103 | 105 | 110 |
| Kotimarkkinamyynti (putket) | 7 920 | 9 241 | 8 799 | 9 377 | 9 940 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 117 | 111 | 118 | 126 |
| | | | | | |
| Markkinaosuus (levytuotteet) | 86 % | 84 % | 81 % | 79 % | 79 % |
| Markkinaosuus (pitkät tuotteet) | 91 % | 89 % | 88 % | 88 % | 88 % |
| Markkinaosuus (putket) | 80 % | 79 % | 80 % | 80 % | 75 % |
| Lähde: Eurostat ja tuotannonalan tiedot. |

(74)

Kunkin kolmen tuoteperheen osalta kulutus, kotimarkkinamyynti ja markkinaosuudet kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Kulutus, kotimarkkinamyynti ja markkinaosuudet tuoteperheittäin

Kulutus, kotimarkkinamyynti ja markkinaosuudet tuoteperheittäin

(tuhatta tonnia)

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (levytuotteet)

87 679

90 729

95 598

98 749

98 124

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

103

103

109

109

113

113

112

112

Kulutus (pitkät tuotteet)

50 829

53 333

54 160

55 890

57 921

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

105

105

107

107

110

110

114

114

Kulutus (putket)

9 947

11 667

10 985

11 735

13 305

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

117

117

110

110

118

118

134

134

Kotimarkkinamyynti (levytuotteet)

75 212

76 365

77 020

78 274

77 601

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

102

102

102

102

104

104

103

103

Kotimarkkinamyynti (pitkät tuotteet)

46 461

47 679

47 757

48 935

51 095

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

103

103

103

103

105

105

110

110

Kotimarkkinamyynti (putket)

7 920

9 241

8 799

9 377

9 940

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

117

117

111

111

118

118

126

126

Markkinaosuus (levytuotteet)

86 %

84 %

81 %

79 %

79 %

Markkinaosuus (pitkät tuotteet)

91 %

89 %

88 %

88 %

88 %

Markkinaosuus (putket)

80 %

79 %

80 %

80 %

75 %

Lähde: Eurostat ja tuotannonalan tiedot.

Lähde:

| (75) | Levytuotteiden kulutus oli huipussaan vuonna 2016 ja pieneni sen jälkeen hieman vuonna 2017 niin, että kasvua oli yhteensä 12 prosenttia. Pitkien tuotteiden ja putkien kulutus lisääntyi jatkuvasti vuoden 2017 loppuun asti (pitkien tuotteiden osalta 14 % ja putkien osalta 34 %). |
| --- | --- |

(75)

Levytuotteiden kulutus oli huipussaan vuonna 2016 ja pieneni sen jälkeen hieman vuonna 2017 niin, että kasvua oli yhteensä 12 prosenttia. Pitkien tuotteiden ja putkien kulutus lisääntyi jatkuvasti vuoden 2017 loppuun asti (pitkien tuotteiden osalta 14 % ja putkien osalta 34 %).

| (76) | Kaikkien terästuotteiden myynti lisääntyi kaikkiaan 7 prosenttia vuosina 2013–2017. Samalla kaudella näissä kolmessa tuoteryhmässä todettiin samanlainen lisääntyminen, joka oli kuitenkin pienempi kuin kulutuksen lisääntyminen: unionin tuotannonalan levytuotteiden tuottajien myynti lisääntyi 3 prosenttia, pitkien tuotteiden 10 prosenttia ja putkien 26 prosenttia. |
| --- | --- |

(76)

Kaikkien terästuotteiden myynti lisääntyi kaikkiaan 7 prosenttia vuosina 2013–2017. Samalla kaudella näissä kolmessa tuoteryhmässä todettiin samanlainen lisääntyminen, joka oli kuitenkin pienempi kuin kulutuksen lisääntyminen: unionin tuotannonalan levytuotteiden tuottajien myynti lisääntyi 3 prosenttia, pitkien tuotteiden 10 prosenttia ja putkien 26 prosenttia.

| (77) | Unionin tuotannonalan markkinoiden suuntaus (-5 prosenttiyksikköä) vahvistui, kun analysoitiin erikseen levytuotteita (– 7 prosenttiyksikköä), pitkiä tuotteita (– 3 prosenttiyksikköä) ja putkia (– 5 prosenttiyksikköä). |
| --- | --- |

(77)

Unionin tuotannonalan markkinoiden suuntaus (-5 prosenttiyksikköä) vahvistui, kun analysoitiin erikseen levytuotteita (– 7 prosenttiyksikköä), pitkiä tuotteita (– 3 prosenttiyksikköä) ja putkia (– 5 prosenttiyksikköä).

5.2.2   Tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste sekä varastot

Tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste sekä varastot

| (78) | Tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste sekä varastot kehittyivät kunkin kolmen tuoteperheen osalta seuraavasti:

  Taulukko 9


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste ja varastot tuoteperheittäin











  (tuhatta tonnia) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (levytuotteet) | 172 873 | 177 224 | 176 567 | 177 247 | 180 986 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 103 | 102 | 103 | 105 |
| Tuotanto (pitkät tuotteet) | 59 082 | 59 535 | 60 079 | 59 706 | 60 572 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 101 | 102 | 101 | 103 |
| Tuotanto (putket) | 11 991 | 13 096 | 12 116 | 12 251 | 13 366 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 109 | 101 | 102 | 111 |
| | | | | | |
| Tuotantokapasiteetti (levytuotteet) | 234 615 | 233 689 | 230 216 | 230 921 | 232 220 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 100 | 98 | 98 | 99 |
| Tuotantokapasiteetti (pitkät tuotteet) | 80 833 | 78 244 | 79 455 | 79 736 | 81 806 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 97 | 98 | 99 | 101 |
| Tuotantokapasiteetti (putket) | 24 053 | 25 482 | 27 721 | 27 255 | 24 224 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 106 | 115 | 113 | 101 |
| | | | | | |
| Kapasiteetin käyttöaste (levytuotteet) | 74 % | 76 % | 77 % | 77 % | 78 % |
| Kapasiteetin käyttöaste (pitkät tuotteet) | 73 % | 76 % | 76 % | 75 % | 74 % |
| Kapasiteetin käyttöaste (putket) | 50 % | 51 % | 44 % | 45 % | 55 % |
| Varastot (levytuotteet) | 7 573 | 8 171 | 8 386 | 8 098 | 8 623 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 108 | 111 | 107 | 114 |
| Varastot (pitkät tuotteet) | 3 449 | 3 430 | 3 722 | 3 740 | 3 877 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 99 | 108 | 108 | 112 |
| Varastot (putket) | 861 | 1 132 | 1 050 | 1 137 | 1 639 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 132 | 122 | 132 | 190 |
| Lähde: Tuotannonalan tiedot ja kyselyvastaukset. |

(78)

Tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste sekä varastot kehittyivät kunkin kolmen tuoteperheen osalta seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste ja varastot tuoteperheittäin

Tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste ja varastot tuoteperheittäin

(tuhatta tonnia)

2013

2014

2015

2016

2017

Tuotanto (levytuotteet)

172 873

177 224

176 567

177 247

180 986

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

103

103

102

102

103

103

105

105

Tuotanto (pitkät tuotteet)

59 082

59 535

60 079

59 706

60 572

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

101

101

102

102

101

101

103

103

Tuotanto (putket)

11 991

13 096

12 116

12 251

13 366

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

109

109

101

101

102

102

111

111

Tuotantokapasiteetti (levytuotteet)

234 615

233 689

230 216

230 921

232 220

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

100

100

98

98

98

98

99

99

Tuotantokapasiteetti (pitkät tuotteet)

80 833

78 244

79 455

79 736

81 806

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

97

97

98

98

99

99

101

101

Tuotantokapasiteetti (putket)

24 053

25 482

27 721

27 255

24 224

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

106

106

115

115

113

113

101

101

Kapasiteetin käyttöaste (levytuotteet)

74 %

76 %

77 %

77 %

78 %

Kapasiteetin käyttöaste (pitkät tuotteet)

73 %

76 %

76 %

75 %

74 %

Kapasiteetin käyttöaste (putket)

50 %

51 %

44 %

45 %

55 %

Varastot (levytuotteet)

7 573

8 171

8 386

8 098

8 623

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

108

108

111

111

107

107

114

114

Varastot (pitkät tuotteet)

3 449

3 430

3 722

3 740

3 877

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

99

99

108

108

108

108

112

112

Varastot (putket)

861

1 132

1 050

1 137

1 639

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

132

132

122

122

132

132

190

190

Lähde: Tuotannonalan tiedot ja kyselyvastaukset.

Lähde:

| (79) | Tuotannon kehitys oli erilaista näissä kolmessa tuoteperheessä. Levytuotteiden tuotanto lisääntyi 5 prosenttia ja pitkien tuotteiden 3 prosenttia mutta putkien tuotanto väheni 11 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tuotannon vaihtelua voidaan kuitenkin pitää melko vakaana. |
| --- | --- |

(79)

Tuotannon kehitys oli erilaista näissä kolmessa tuoteperheessä. Levytuotteiden tuotanto lisääntyi 5 prosenttia ja pitkien tuotteiden 3 prosenttia mutta putkien tuotanto väheni 11 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tuotannon vaihtelua voidaan kuitenkin pitää melko vakaana.

| (80) | Tuotantokapasiteetti pysyi kaiken kaikkiaan vakaana. Suuntaus sai vahvistusta analysoitaessa kutakin tuoteperhettä: levytuotteet (vähennystä 1 %), pitkät tuotteet (lisäystä 1 %) ja putket (lisäystä 1 %) tarkastelujaksolla. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi kussakin tuoteperheessä (levytuotteet + 4 prosenttiyksikköä, pitkät tuotteet + 1 prosenttiyksikkö ja putket + 5 prosenttiyksikköä). |
| --- | --- |

(80)

Tuotantokapasiteetti pysyi kaiken kaikkiaan vakaana. Suuntaus sai vahvistusta analysoitaessa kutakin tuoteperhettä: levytuotteet (vähennystä 1 %), pitkät tuotteet (lisäystä 1 %) ja putket (lisäystä 1 %) tarkastelujaksolla. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi kussakin tuoteperheessä (levytuotteet + 4 prosenttiyksikköä, pitkät tuotteet + 1 prosenttiyksikkö ja putket + 5 prosenttiyksikköä).

| (81) | Levytuotteiden ja pitkien tuotteiden varastot kasvoivat samalle tasolle vuosin 2013–2017, kun taas putkien varastot lähes kaksinkertaistuivat. Tarkastetut ja päivitetyt luvut vahvistavat näin ollen väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa esitetyn suuntauksen. |
| --- | --- |

(81)

Levytuotteiden ja pitkien tuotteiden varastot kasvoivat samalle tasolle vuosin 2013–2017, kun taas putkien varastot lähes kaksinkertaistuivat. Tarkastetut ja päivitetyt luvut vahvistavat näin ollen väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa esitetyn suuntauksen.

5.2.3   Yksikkömyyntihinnat, kannattavuus ja kassavirta

Yksikkömyyntihinnat, kannattavuus ja kassavirta

| (82) | Yksikkömyyntihinnat, kannattavuus ja kassavirta kehittyivät kunkin kolmen tuoteperheen osalta seuraavasti:

  Taulukko 10


  Yksikkömyyntihinta, kannattavuus, kassavirta tuoteperheittäin











  (euroa/tonni) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni, levytuotteet) | 711,3 | 689,3 | 659,8 | 612,8 | 744,3 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 97 | 93 | 86 | 105 |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni, pitkät tuotteet) | 607,0 | 591,3 | 546.4 | 509,1 | 584,4 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 97 | 90 | 84 | 96 |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni, putket) | 1 093,9 | 1 063,5 | 1 013,9 | 913,2 | 949,3 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 97 | 93 | 83 | 87 |
| Kannattavuus (% liikevaihdosta, levytuotteet) | – 1,9 % | 0,2 % | 0,5 % | 2,5 % | 7,7 % |
| Kannattavuus (% liikevaihdosta, pitkät tuotteet) | 0,7 % | 2,1 % | 1,7 % | 2,1 % | 3,1 % |
| Kannattavuus (% liikevaihdosta, putket) | 1,3 % | 0,4 % | – 3,4 % | – 1,2 % | – 1,7 % |
| Kassavirta (miljoonaa euroa, levytuotteet) | 2 309 | 3 997 | 5 209 | 4 235 | 5 177 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 173 | 226 | 183 | 224 |
| Kassavirta (miljoonaa euroa, pitkät tuotteet) | 820 | 1 156 | 1 534 | 1 473 | 1 159 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 141 | 187 | 180 | 141 |
| Kassavirta (miljoonaa euroa, putket) | 592 | – 178 | – 283 | – 200 | – 135 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | – 30 | – 48 | – 34 | – 23 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(82)

Yksikkömyyntihinnat, kannattavuus ja kassavirta kehittyivät kunkin kolmen tuoteperheen osalta seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Yksikkömyyntihinta, kannattavuus, kassavirta tuoteperheittäin

Yksikkömyyntihinta, kannattavuus, kassavirta tuoteperheittäin

(euroa/tonni)

2013

2014

2015

2016

2017

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni, levytuotteet)

711,3

689,3

659,8

612,8

744,3

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

97

97

93

93

86

86

105

105

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni, pitkät tuotteet)

607,0

591,3

546.4

509,1

584,4

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

97

97

90

90

84

84

96

96

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni, putket)

1 093,9

1 063,5

1 013,9

913,2

949,3

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

97

97

93

93

83

83

87

87

Kannattavuus (% liikevaihdosta, levytuotteet)

– 1,9 %

0,2 %

0,5 %

2,5 %

7,7 %

Kannattavuus (% liikevaihdosta, pitkät tuotteet)

0,7 %

2,1 %

1,7 %

2,1 %

3,1 %

Kannattavuus (% liikevaihdosta, putket)

1,3 %

0,4 %

– 3,4 %

– 1,2 %

– 1,7 %

Kassavirta (miljoonaa euroa, levytuotteet)

2 309

3 997

5 209

4 235

5 177

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

173

173

226

226

183

183

224

224

Kassavirta (miljoonaa euroa, pitkät tuotteet)

820

1 156

1 534

1 473

1 159

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

141

141

187

187

180

180

141

141

Kassavirta (miljoonaa euroa, putket)

592

– 178

– 283

– 200

– 135

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

– 30

– 30

– 48

– 48

– 34

– 34

– 23

– 23

Lähde: Kyselyvastaukset.

Lähde:

| (83) | Levytuotteiden myyntihinnat laskivat 14 prosenttia vuoteen 2016 asti ja elpyivät sitten vuonna 2017 ja nousivat vuoden 2013 tasoa korkeammiksi (+ 5 %). Pitkien tuotteiden ja putkien yksikkömyyntihinnat putosivat merkittävästi vuoteen 2016 asti (16 ja 17 %) ja nousivat sen jälkeen hieman vuonna 2017. Pitkien tuotteiden hinnat alenivat 4 prosenttia ja putkien 13 prosenttia. |
| --- | --- |

(83)

Levytuotteiden myyntihinnat laskivat 14 prosenttia vuoteen 2016 asti ja elpyivät sitten vuonna 2017 ja nousivat vuoden 2013 tasoa korkeammiksi (+ 5 %). Pitkien tuotteiden ja putkien yksikkömyyntihinnat putosivat merkittävästi vuoteen 2016 asti (16 ja 17 %) ja nousivat sen jälkeen hieman vuonna 2017. Pitkien tuotteiden hinnat alenivat 4 prosenttia ja putkien 13 prosenttia.

| (84) | Kannattavuutta tarkasteltaessa i) unionin tuotannonala sai hieman voittoa levytuotteista vuonna 2016 (edeltävien vuosien tappioiden ja omakustannustilanteen jälkeen) ja sen kannattavuus kohosi 7,7 prosenttiin vuonna 2017, ii) pitkien tuotteiden kannattavuus oli 2,1 prosenttia vuonna 2014 ja pysytteli samalla tasolla vuoteen 2017 asti, jolloin se kohosi 3,1 prosenttiin, iii) putkien kannattavuus putosi merkittävästi vuoden 2013 tasolta 1,3 prosentista – 3,4 prosenttiin vuonna 2015 ja pysyi negatiivisena vuosina 2016 (– 1,2 %) ja 2017 (– 1,7 %). |
| --- | --- |

(84)

Kannattavuutta tarkasteltaessa i) unionin tuotannonala sai hieman voittoa levytuotteista vuonna 2016 (edeltävien vuosien tappioiden ja omakustannustilanteen jälkeen) ja sen kannattavuus kohosi 7,7 prosenttiin vuonna 2017, ii) pitkien tuotteiden kannattavuus oli 2,1 prosenttia vuonna 2014 ja pysytteli samalla tasolla vuoteen 2017 asti, jolloin se kohosi 3,1 prosenttiin, iii) putkien kannattavuus putosi merkittävästi vuoden 2013 tasolta 1,3 prosentista – 3,4 prosenttiin vuonna 2015 ja pysyi negatiivisena vuosina 2016 (– 1,2 %) ja 2017 (– 1,7 %).

| (85) | Levytuotteiden ja pitkien tuotteiden kassavirtatilanne koheni (kasvoi levytuotteiden osalta 124 % ja paljon vähemmän pitkien tuotteiden osalta eli vain 41 %), kun taas putkien osalta kassavirta väheni huomattavasti (130 % vuonna 2014) ja pysyi negatiivisena vuoden 2017 loppuun asti. |
| --- | --- |

(85)

Levytuotteiden ja pitkien tuotteiden kassavirtatilanne koheni (kasvoi levytuotteiden osalta 124 % ja paljon vähemmän pitkien tuotteiden osalta eli vain 41 %), kun taas putkien osalta kassavirta väheni huomattavasti (130 % vuonna 2014) ja pysyi negatiivisena vuoden 2017 loppuun asti.

5.2.4   Työllisyys

Työllisyys

| (86) | Työllisyyttä tarkasteltaessa levytuotteiden tuottajat kärsivät erityisen pahasti, sillä ne menettivät lähes 8 600 työpaikkaa. Prosenttiosuuksien perusteella heikoin tilanne oli putkien tuotannonalalla, jossa työpaikkoja menetettiin 12 prosenttia tarkastelujaksolla.

  Taulukko 11


  Työllisyys tuoteperheittäin











  (kokoaikaiseksi muutettuna) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys (levytuotteet) | 134 720 | 129 256 | 127 743 | 126 300 | 126 124 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 96 | 95 | 94 | 94 |
| Työllisyys (pitkät tuotteet) | 49 545 | 49 662 | 51 288 | 53 946 | 53 943 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 100 | 104 | 109 | 109 |
| Työllisyys (putket) | 41 342 | 41 511 | 38 978 | 37 214 | 36 333 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 100 | 94 | 90 | 88 |
| Lähde: Tuotannonalan tiedot ja kyselyvastaukset. |

(86)

Työllisyyttä tarkasteltaessa levytuotteiden tuottajat kärsivät erityisen pahasti, sillä ne menettivät lähes 8 600 työpaikkaa. Prosenttiosuuksien perusteella heikoin tilanne oli putkien tuotannonalalla, jossa työpaikkoja menetettiin 12 prosenttia tarkastelujaksolla.

Taulukko 11

Taulukko 11

Työllisyys tuoteperheittäin

Työllisyys tuoteperheittäin

(kokoaikaiseksi muutettuna)

2013

2014

2015

2016

2017

Työllisyys (levytuotteet)

134 720

129 256

127 743

126 300

126 124

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

96

96

95

95

94

94

94

94

Työllisyys (pitkät tuotteet)

49 545

49 662

51 288

53 946

53 943

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

100

100

104

104

109

109

109

109

Työllisyys (putket)

41 342

41 511

38 978

37 214

36 333

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

100

100

94

94

90

90

88

88

Lähde: Tuotannonalan tiedot ja kyselyvastaukset.

Lähde:

5.3   Unionin tuotannonalan tilannetta ja viimeisimpiä kehityssuuntauksia koskevat päätelmät

Unionin tuotannonalan tilannetta ja viimeisimpiä kehityssuuntauksia koskevat päätelmät

| (87) | Edellä esitetty analyysi osoittaa, että unionin tuotannonala – sekä kokonaisuudessaan että kunkin kolmen tuoteperheen osalta – oli vaikeassa taloudellisessa tilanteessa vuoteen 2016 asti ja elpyi vain osittain vuonna 2017. Tuotannonalan tilanne on siis edelleen heikko, ja se on vaikeassa asemassa. |
| --- | --- |

(87)

Edellä esitetty analyysi osoittaa, että unionin tuotannonala – sekä kokonaisuudessaan että kunkin kolmen tuoteperheen osalta – oli vaikeassa taloudellisessa tilanteessa vuoteen 2016 asti ja elpyi vain osittain vuonna 2017. Tuotannonalan tilanne on siis edelleen heikko, ja se on vaikeassa asemassa.

| (88) | Komissio pyysi syyskuussa 2018 unionin tuotannonalan järjestöjä toimittamaan taloudellisia tietoja vuoden 2018 alkupuoliskolta voidakseen tarkastella, miten tilanne on kehittynyt tutkimusajanjakson (2013–2017) jälkeen. |
| --- | --- |

(88)

Komissio pyysi syyskuussa 2018 unionin tuotannonalan järjestöjä toimittamaan taloudellisia tietoja vuoden 2018 alkupuoliskolta voidakseen tarkastella, miten tilanne on kehittynyt tutkimusajanjakson (2013–2017) jälkeen.

| (89) | Komission saamia tietoja ei voitu tarkastaa. Koska komissiolla ei ollut tietoja vuoden 2017 alkupuoliskolta (tiedot toimitettiin koko vuodesta 2017), se ei voinut tehdä luotettavia päätelmiä tuotannonalan tilanteesta vuoden 2018 alkupuoliskolla. Vuotta 2018 koskevien tietojen perusteella voitiin kuitenkin vahvistaa vuoden 2017 suuntaus eli tuotannonalan osittainen elpyminen. On kuitenkin syytä huomata – kuten taulukossa 12 esitetään – että kuukausittainen tuonti unioniin alkoi lisääntyi enimmäkseen kesäkuusta 2018 lähtien. Lisäksi teräksen hintojen laskusuuntaus unionissa alkoi vuoden 2018 kolmannen neljänneksen jälkeen. Sen vuoksi ei ole mahdollista havainnoida tämän tuonnin ja hintakehityksen vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen vuoden 2018 alkupuoliskolla. Tuoreimmat tiedot vahvistivat unionin tuotannonalan heikon tilanteen ja tuonnin viimeisimmästä lisääntymisestä aiheutuvan uhkan. |
| --- | --- |

(89)

Komission saamia tietoja ei voitu tarkastaa. Koska komissiolla ei ollut tietoja vuoden 2017 alkupuoliskolta (tiedot toimitettiin koko vuodesta 2017), se ei voinut tehdä luotettavia päätelmiä tuotannonalan tilanteesta vuoden 2018 alkupuoliskolla. Vuotta 2018 koskevien tietojen perusteella voitiin kuitenkin vahvistaa vuoden 2017 suuntaus eli tuotannonalan osittainen elpyminen. On kuitenkin syytä huomata – kuten taulukossa 12 esitetään – että kuukausittainen tuonti unioniin alkoi lisääntyi enimmäkseen kesäkuusta 2018 lähtien. Lisäksi teräksen hintojen laskusuuntaus unionissa alkoi vuoden 2018 kolmannen neljänneksen jälkeen. Sen vuoksi ei ole mahdollista havainnoida tämän tuonnin ja hintakehityksen vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen vuoden 2018 alkupuoliskolla. Tuoreimmat tiedot vahvistivat unionin tuotannonalan heikon tilanteen ja tuonnin viimeisimmästä lisääntymisestä aiheutuvan uhkan.

5.4   Vakavan vahingon uhka

Vakavan vahingon uhka

| (90) | Väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa komissio päätteli, että unionin tuotannonalan tilanne heikkeni merkittävästi vuosina 2013–2016 ja elpyi osittain vuonna 2017. Komissio katsoi kuitenkin, että unionin tuotannonalan tilanne oli tilapäisestä kohentumisesta huolimatta edelleen heikko ja siihen kohdistui vakavan vahingon uhka, jos tuonnin kasvava suuntaus ja siihen liittyvä hintojen aleneminen ja kannattavuuden putoaminen alle kestävyystasojen jatkuisi. |
| --- | --- |

(90)

Väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa komissio päätteli, että unionin tuotannonalan tilanne heikkeni merkittävästi vuosina 2013–2016 ja elpyi osittain vuonna 2017. Komissio katsoi kuitenkin, että unionin tuotannonalan tilanne oli tilapäisestä kohentumisesta huolimatta edelleen heikko ja siihen kohdistui vakavan vahingon uhka, jos tuonnin kasvava suuntaus ja siihen liittyvä hintojen aleneminen ja kannattavuuden putoaminen alle kestävyystasojen jatkuisi.

| (91) | Tämä alustava päätelmä voidaan vahvistaa myös lopullisessa vaiheessa, kun otetaan huomioon edellä esitetty vahinkoindikaattoreiden kehityksen päivitetty analyysi sekä kokonaisuudessaan että kolmen tuoteperheen (levytuotteet, pitkät tuotteet ja putket) tasolla. |
| --- | --- |

(91)

Tämä alustava päätelmä voidaan vahvistaa myös lopullisessa vaiheessa, kun otetaan huomioon edellä esitetty vahinkoindikaattoreiden kehityksen päivitetty analyysi sekä kokonaisuudessaan että kolmen tuoteperheen (levytuotteet, pitkät tuotteet ja putket) tasolla.

| (92) | Päivitetyt vahinkoindikaattorit sisältävät kolmea tuoteluokkaa koskevat tiedot, jotka oli aiemmin jätetty pois alustavassa vaiheessa. Analyysissä on käytetty tuoreimpia tietoja, kun niitä on ollut saatavilla, ja tässä kattavassa analyysissä on vahvistettu alustavassa vaiheessa tehdyt keskeiset päätelmät. |
| --- | --- |

(92)

Päivitetyt vahinkoindikaattorit sisältävät kolmea tuoteluokkaa koskevat tiedot, jotka oli aiemmin jätetty pois alustavassa vaiheessa. Analyysissä on käytetty tuoreimpia tietoja, kun niitä on ollut saatavilla, ja tässä kattavassa analyysissä on vahvistettu alustavassa vaiheessa tehdyt keskeiset päätelmät.

| (93) | Alustavassa vaiheessa keskeinen tekijä vahingon uhkan määrittämisen kannalta oli se, että vuodesta 2013 lähtien todettu tuonnin merkittävä kasvu ei ole pysähtynyt vaan pikemminkin lisääntynyt entisestään ja saavuttanut vakavan vahingon tason korjaavien toimenpiteiden puutteessa. Tämä odotettu suuntaus on jo käynnissä, kuten ajantasaisimmat tiedot osoittavat (ks. 5.6 jakso). |
| --- | --- |

(93)

Alustavassa vaiheessa keskeinen tekijä vahingon uhkan määrittämisen kannalta oli se, että vuodesta 2013 lähtien todettu tuonnin merkittävä kasvu ei ole pysähtynyt vaan pikemminkin lisääntynyt entisestään ja saavuttanut vakavan vahingon tason korjaavien toimenpiteiden puutteessa. Tämä odotettu suuntaus on jo käynnissä, kuten ajantasaisimmat tiedot osoittavat (ks. 5.6 jakso).

5.5   Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen saadut huomautukset

Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen saadut huomautukset

| (94) | Useat asianomaiset osapuolet huomauttivat, että unionin tuotannonalan tilanne ei ole heikko tai vaikea, koska useimmat indikaattorit kohenivat tarkastelujaksolla ja esimerkiksi tuotannonalan kannattavuus oli 6,2 prosenttia vuonna 2017 (kuten väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa mainitaan) ja sen myyntihinnat kohosivat lähes 20 prosenttia vuosien 2016 ja 2017 välillä. Lisäksi mainittiin, että Eurofer oli itse ilmoittanut unionin tuotannonalan näkymien olevan positiiviset. Nämä osapuolet väittivät samansuuntaisesti myös, että kriteerit vakavan vahingon vahvistamiseksi ovat erittäin tiukat, paljon tiukemmat kuin merkittävää vahinkoa koskeva kriteeri WTO:n polkumyynnin vastaisessa ja tukia ja tasoitustulleja koskevassa sopimuksessa, koska vakavan vahingon on oltava selvästi välitön ja juuri toteutumassa. |
| --- | --- |

(94)

Useat asianomaiset osapuolet huomauttivat, että unionin tuotannonalan tilanne ei ole heikko tai vaikea, koska useimmat indikaattorit kohenivat tarkastelujaksolla ja esimerkiksi tuotannonalan kannattavuus oli 6,2 prosenttia vuonna 2017 (kuten väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa mainitaan) ja sen myyntihinnat kohosivat lähes 20 prosenttia vuosien 2016 ja 2017 välillä. Lisäksi mainittiin, että Eurofer oli itse ilmoittanut unionin tuotannonalan näkymien olevan positiiviset. Nämä osapuolet väittivät samansuuntaisesti myös, että kriteerit vakavan vahingon vahvistamiseksi ovat erittäin tiukat, paljon tiukemmat kuin merkittävää vahinkoa koskeva kriteeri WTO:n polkumyynnin vastaisessa ja tukia ja tasoitustulleja koskevassa sopimuksessa, koska vakavan vahingon on oltava selvästi välitön ja juuri toteutumassa.

| (95) | Väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa komissio päätteli, että unionin tuotannonalan tilanne oli vaikea, ja se oli elpymässä kaudesta, jonka aikana sen tilanne oli heikentynyt merkittävästi. Elpymisen katsottiin johtuvan muun muassa vuodesta 2016 lähtien hyväksyttyjen erilaisten kaupan suojatoimenpiteiden tehokkuudesta. Koska komissio ei voinut vahvistaa vakavan vahingon esiintymistä, se arvioi sen uhkaa. Tässä yhteydessä komissio vahvisti, että käynnissä oleva tilapäinen elpyminen saattaa kääntyä nopeasti vastakkaiseksi, jos tuonti lisääntyy edelleen. Kuten edellä on todettu, tuonti todennäköisesti lisääntyy edelleen Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden käyttöönoton vuoksi. Sen vuoksi komissio päätteli, että vaikka unionin tuotannonalan tilanne vuonna 2017 osoitti kohentumista edeltäviin vuosiin nähden, se ei estä tekemästä päätelmiä vakavan vahingon uhkan esiintymisestä. Päätelmät vahvistettiin edellä esitetyssä analyysissä, minkä vuoksi väite hylätään. |
| --- | --- |

(95)

Väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa komissio päätteli, että unionin tuotannonalan tilanne oli vaikea, ja se oli elpymässä kaudesta, jonka aikana sen tilanne oli heikentynyt merkittävästi. Elpymisen katsottiin johtuvan muun muassa vuodesta 2016 lähtien hyväksyttyjen erilaisten kaupan suojatoimenpiteiden tehokkuudesta. Koska komissio ei voinut vahvistaa vakavan vahingon esiintymistä, se arvioi sen uhkaa. Tässä yhteydessä komissio vahvisti, että käynnissä oleva tilapäinen elpyminen saattaa kääntyä nopeasti vastakkaiseksi, jos tuonti lisääntyy edelleen. Kuten edellä on todettu, tuonti todennäköisesti lisääntyy edelleen Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden käyttöönoton vuoksi. Sen vuoksi komissio päätteli, että vaikka unionin tuotannonalan tilanne vuonna 2017 osoitti kohentumista edeltäviin vuosiin nähden, se ei estä tekemästä päätelmiä vakavan vahingon uhkan esiintymisestä. Päätelmät vahvistettiin edellä esitetyssä analyysissä, minkä vuoksi väite hylätään.

| (96) | Useat asianomaiset osapuolet totesivat unionin tuotannonalan kannattavuudesta, että useissa terässektoria koskevissa kaupan suojatoimitapauksissa komissio on pitänyt 3–7 prosentin voittoa riittävänä. Sen vuoksi alustavasti vahvistetun 6,2 prosentin voiton pitäisi olla riittävä, jotta unionin tuotannonala pysyy elinkelpoisena ja erittäin kilpailukykyisenä. |
| --- | --- |

(96)

Useat asianomaiset osapuolet totesivat unionin tuotannonalan kannattavuudesta, että useissa terässektoria koskevissa kaupan suojatoimitapauksissa komissio on pitänyt 3–7 prosentin voittoa riittävänä. Sen vuoksi alustavasti vahvistetun 6,2 prosentin voiton pitäisi olla riittävä, jotta unionin tuotannonala pysyy elinkelpoisena ja erittäin kilpailukykyisenä.

| (97) | Siitä huolimatta, että kannattavuus parani vuonna 2017 huomattavasti aiempiin vuosiin nähden (jolloin unionin tuotannonalan toiminta oli joko tappiollista tai kannattavuusrajalla), tilanne saattaa kääntyä nopeasti päinvastaiseksi, jos tuonti lisääntyy edelleen (tai yltyy esimerkiksi Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden käyttöönoton vuoksi) (ks. 90–93 kappale). Tilanteessa, jossa uhkana on vakava vahinko, analyysiin on välttämättä sisällytettävä eteenpäin suuntautuvia tekijöitä. Vahvistettu riski kaupan uudelleensuuntaamisesta on keskeinen tekijä, joka vaikuttaisi negatiivisesti unionin tuotannonalan tämänhetkiseen taloudelliseen tilanteeseen, jos toimenpiteitä ei hyväksytä. Näin ollen tuotannonalan vuonna 2017 saavuttamaa voittotasoa ei voida tarkastella erikseen, eikä se kumoa päätelmää vakavan vahingon uhkasta. Sen vuoksi tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(97)

Siitä huolimatta, että kannattavuus parani vuonna 2017 huomattavasti aiempiin vuosiin nähden (jolloin unionin tuotannonalan toiminta oli joko tappiollista tai kannattavuusrajalla), tilanne saattaa kääntyä nopeasti päinvastaiseksi, jos tuonti lisääntyy edelleen (tai yltyy esimerkiksi Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden käyttöönoton vuoksi) (ks. 90–93 kappale). Tilanteessa, jossa uhkana on vakava vahinko, analyysiin on välttämättä sisällytettävä eteenpäin suuntautuvia tekijöitä. Vahvistettu riski kaupan uudelleensuuntaamisesta on keskeinen tekijä, joka vaikuttaisi negatiivisesti unionin tuotannonalan tämänhetkiseen taloudelliseen tilanteeseen, jos toimenpiteitä ei hyväksytä. Näin ollen tuotannonalan vuonna 2017 saavuttamaa voittotasoa ei voida tarkastella erikseen, eikä se kumoa päätelmää vakavan vahingon uhkasta. Sen vuoksi tämä väite hylätään.

5.6   Vuoden 2017 jälkeisiä tietoja koskeva analyysi

Vuoden 2017 jälkeisiä tietoja koskeva analyysi

| (98) | Vakavan vahingon uhkaa koskevassa analyysissä tilannetta on tarkasteltava eteenpäin suuntautuvasti, koska analysoidulla kaudella tilanteen ei ole katsottu olevan vakavasti vahingollinen. Asetuksen (EU) 2015/478 9 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EU) 2015/755 6 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että vahingon uhkan tapauksissa tarkastellaan unioniin suuntautuvan viennin kasvuvauhtia ja sen todennäköisyyttä, että saatavilla olevaa kapasiteettia käytetään viennin suuntaamiseen unioniin. |
| --- | --- |

(98)

Vakavan vahingon uhkaa koskevassa analyysissä tilannetta on tarkasteltava eteenpäin suuntautuvasti, koska analysoidulla kaudella tilanteen ei ole katsottu olevan vakavasti vahingollinen. Asetuksen (EU) 2015/478 9 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EU) 2015/755 6 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että vahingon uhkan tapauksissa tarkastellaan unioniin suuntautuvan viennin kasvuvauhtia ja sen todennäköisyyttä, että saatavilla olevaa kapasiteettia käytetään viennin suuntaamiseen unioniin.

| (99) | Viennin kasvuvauhtia tarkasteltiin jo edellä, mutta komissio on tehnyt tarkemman analyysin viennin kasvun todennäköisyydestä tarkastelemalla tuoreimpia saatavilla olevia tietoja eli tammikuun ja syyskuun 2018 väliseltä ajalta saatavilla olevia tietoja. Näiden ajantasaisten tietojen perusteella komissio pystyi vahvistamaan alustavassa vaiheessa tehdyt päätelmät etenkin tuontisuuntausten ja kaupan uudelleensuuntaamisen riskin osalta. |
| --- | --- |

(99)

Viennin kasvuvauhtia tarkasteltiin jo edellä, mutta komissio on tehnyt tarkemman analyysin viennin kasvun todennäköisyydestä tarkastelemalla tuoreimpia saatavilla olevia tietoja eli tammikuun ja syyskuun 2018 väliseltä ajalta saatavilla olevia tietoja. Näiden ajantasaisten tietojen perusteella komissio pystyi vahvistamaan alustavassa vaiheessa tehdyt päätelmät etenkin tuontisuuntausten ja kaupan uudelleensuuntaamisen riskin osalta.

| (100) | Kuten jäljempänä esitettyjen taulukoiden tilastotiedot osoittavat, tuonnin kasvusuuntaus jatkui ja kaupan uudelleensuuntaamisen ensimmäiset merkit havaittiin jo Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden käyttöönottoa seuraavina kuukausina, kun tuonti Yhdysvaltoihin väheni asteittain ja tuonti unioniin lisääntyi (23). Komission mukaan – jäljempänä esitettävistä syistä – kasvusuuntaus vahvistuu jatkossa, jos lopullisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön. |
| --- | --- |

(100)

Kuten jäljempänä esitettyjen taulukoiden tilastotiedot osoittavat, tuonnin kasvusuuntaus jatkui ja kaupan uudelleensuuntaamisen ensimmäiset merkit havaittiin jo Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden käyttöönottoa seuraavina kuukausina, kun tuonti Yhdysvaltoihin väheni asteittain ja tuonti unioniin lisääntyi (23). Komission mukaan – jäljempänä esitettävistä syistä – kasvusuuntaus vahvistuu jatkossa, jos lopullisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön.

23

5.6.1   Unioniin suuntautuvan tuonnin kehitys

Unioniin suuntautuvan tuonnin kehitys

| (101) | Tuonnin kehityksen kannalta analysoitua kautta on pidennetty lisäämällä siihen vuoden 2018 alkupuolisko. Päivitetty analyysi osoittaa, että arvioitavana olevan tuotteen tuonti on vuotuisella tasolla lisääntynyt entisestään. Tuonnin lisääntymistä heinäkuun 2017 ja kesäkuun 2018 välillä verrattuna tammikuun 2017 ja joulukuun 2017 väliseen aikaan selittää tuonnin suhteellisen korkea taso vuoden 2018 alkupuoliskolla, jolloin arvioinnin kohteena olevan tuotteen tuonnin kokonaismäärä oli 17,4 miljoonaa tonnia verrattuna 15,4 miljoonaan tonniin vuoden 2017 alkupuoliskolla ja 14,5 miljoonaan tonniin vuoden 2017 jälkipuoliskolla. Näin ollen nämä tuoreemmat tiedot vahvistavat komission alustavassa vaiheessa tekemän arvion, jonka mukaan tuonti todennäköisesti lisääntyy edelleen vuoden 2017 jälkeen. |
| --- | --- |

(101)

Tuonnin kehityksen kannalta analysoitua kautta on pidennetty lisäämällä siihen vuoden 2018 alkupuolisko. Päivitetty analyysi osoittaa, että arvioitavana olevan tuotteen tuonti on vuotuisella tasolla lisääntynyt entisestään. Tuonnin lisääntymistä heinäkuun 2017 ja kesäkuun 2018 välillä verrattuna tammikuun 2017 ja joulukuun 2017 väliseen aikaan selittää tuonnin suhteellisen korkea taso vuoden 2018 alkupuoliskolla, jolloin arvioinnin kohteena olevan tuotteen tuonnin kokonaismäärä oli 17,4 miljoonaa tonnia verrattuna 15,4 miljoonaan tonniin vuoden 2017 alkupuoliskolla ja 14,5 miljoonaan tonniin vuoden 2017 jälkipuoliskolla. Näin ollen nämä tuoreemmat tiedot vahvistavat komission alustavassa vaiheessa tekemän arvion, jonka mukaan tuonti todennäköisesti lisääntyy edelleen vuoden 2017 jälkeen.

| (102) | Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet otettiin käyttöön 8 päivänä maaliskuuta 2018. Sen vuoksi on asiaankuuluvaa arvioida tuonnin määrää vuonna 2018 kuukausittain ja verrata sitä samaan kauteen edeltävänä vuotena (2017). Vertailu osoitti, että vuoden 2018 jokaisena kuukautena tuontimäärä unioniin oli suurempi kuin vuonna 2017. Erot olivat merkittävimmät kesäkuussa ja heinäkuussa 2018, muutama kuukausi Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Kasvu oli edelleen merkittävää elokuussa ja syyskuussa 2018 mutta vähemmän selvää kuin edeltävien kahden kuukauden aikana, mahdollisesti sen vuoksi, että väliaikaiset suojatoimenpiteet otettiin käyttöön 18 päivänä heinäkuuta 2018. |
| --- | --- |

(102)

Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet otettiin käyttöön 8 päivänä maaliskuuta 2018. Sen vuoksi on asiaankuuluvaa arvioida tuonnin määrää vuonna 2018 kuukausittain ja verrata sitä samaan kauteen edeltävänä vuotena (2017). Vertailu osoitti, että vuoden 2018 jokaisena kuukautena tuontimäärä unioniin oli suurempi kuin vuonna 2017. Erot olivat merkittävimmät kesäkuussa ja heinäkuussa 2018, muutama kuukausi Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Kasvu oli edelleen merkittävää elokuussa ja syyskuussa 2018 mutta vähemmän selvää kuin edeltävien kahden kuukauden aikana, mahdollisesti sen vuoksi, että väliaikaiset suojatoimenpiteet otettiin käyttöön 18 päivänä heinäkuuta 2018.

| (103) | Molemmissa analyyseissä tulee esiin selvä tuonnin jatkuvan lisääntymisen suuntaus, ja näin ollen se vahvistaa komission alustavassa vaiheessa tekemää arviota.

  Taulukko 12


  Kuukausittainen tuonti unioniin















  EU (tuhatta tonnia) | Tammikuu | Helmikuu | Maaliskuu | Huhtikuu | Toukokuu | Kesäkuu | Heinäkuu | Elokuu | Syyskuu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti 2017 (kaikki) | 2 737 | 2 464 | 2 914 | 2 648 | 2 984 | 2 512 | 2 315 | 2 308 | 2 339 |
| Tuonti 2018 (kaikki) | 3 080 | 2 490 | 2 934 | 3 033 | 2 999 | 2 940 | 2 828 | 2 414 | 2 587 |
| Kasvu 2018–2017 | + 13 % | + 1 % | + 1 % | + 15 % | + 1 % | + 17 % | + 22 % | + 5 % | + 11 % |
| Lähde: Eurostat. |

(103)

Molemmissa analyyseissä tulee esiin selvä tuonnin jatkuvan lisääntymisen suuntaus, ja näin ollen se vahvistaa komission alustavassa vaiheessa tekemää arviota.

Taulukko 12

Taulukko 12

Kuukausittainen tuonti unioniin

Kuukausittainen tuonti unioniin

EU (tuhatta tonnia)

Tammikuu

Helmikuu

Maaliskuu

Huhtikuu

Toukokuu

Kesäkuu

Heinäkuu

Elokuu

Syyskuu

Tuonti 2017 (kaikki)

2 737

2 464

2 914

2 648

2 984

2 512

2 315

2 308

2 339

Tuonti 2018 (kaikki)

3 080

2 490

2 934

3 033

2 999

2 940

2 828

2 414

2 587

Kasvu 2018–2017

Kasvu 2018–2017

- 13 %

- 13 %

- 1 %

- 1 %

- 1 %

- 1 %

- 15 %

- 15 %

- 1 %

- 1 %

- 17 %

- 17 %

- 22 %

- 22 %

- 5 %

- 5 %

- 11 %

- 11 %

Lähde: Eurostat.

Lähde:

5.6.2   Yhdysvaltoihin suuntautuvan tuonnin kehitys

Yhdysvaltoihin suuntautuvan tuonnin kehitys

| (104) | Kuulemisten aikana (ks. 10 kappale) useat asianomaiset osapuolet huomauttivat, että Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen Yhdysvaltoihin suuntautuvan tuonnin hinnat olivat kohonneet jyrkästi sellaiselle tasolle, että 25 prosentin tullista huolimatta yritykset kykenivät saavuttamaan voittoa. Tämän tilanteen vuoksi niillä ei ole mitään kannustinta suunnata Yhdysvaltoihin suuntautuvasta myynnistään mitään muille markkinoille, kuten unioniin. Väitettiin myös, että tämän seurauksena kyseiset toimenpiteet eivät juurikaan vaikuttaneet Yhdysvaltoihin suuntautuvan tuonnin tasoon. |
| --- | --- |

(104)

Kuulemisten aikana (ks. 10 kappale) useat asianomaiset osapuolet huomauttivat, että Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen Yhdysvaltoihin suuntautuvan tuonnin hinnat olivat kohonneet jyrkästi sellaiselle tasolle, että 25 prosentin tullista huolimatta yritykset kykenivät saavuttamaan voittoa. Tämän tilanteen vuoksi niillä ei ole mitään kannustinta suunnata Yhdysvaltoihin suuntautuvasta myynnistään mitään muille markkinoille, kuten unioniin. Väitettiin myös, että tämän seurauksena kyseiset toimenpiteet eivät juurikaan vaikuttaneet Yhdysvaltoihin suuntautuvan tuonnin tasoon.

| (105) | Komissio keräsi tilastotietoja arvioinnin kohteena olevan tuotteen tuonnista Yhdysvaltoihin vuonna 2018 kuukausikohtaisesti:

  Taulukko 13


  Kuukausittainen tuonti Yhdysvaltoihin 2018 | Tammikuu | Helmikuu | Maaliskuu | Huhtikuu | Toukokuu | Kesäkuu | Heinäkuu | Elokuu | Syyskuu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuontimäärä (kaikki)
  (tuhatta tonnia) | 2 087 | 1 800 | 2 218 | 2 585 | 2 192 | 1 666 | 1 969 | 1 848 | 1 689 |
| Indeksi 2018 = 100 | 100 | 86 | 106 | 124 | 105 | 80 | 94 | 89 | 81 |
| Lähde: Yhdysvaltojen kansalliset tilastot. |

(105)

Komissio keräsi tilastotietoja arvioinnin kohteena olevan tuotteen tuonnista Yhdysvaltoihin vuonna 2018 kuukausikohtaisesti:

Taulukko 13

Taulukko 13

Kuukausittainen tuonti Yhdysvaltoihin 2018

Kuukausittainen tuonti Yhdysvaltoihin 2018

Tammikuu

Helmikuu

Maaliskuu

Huhtikuu

Toukokuu

Kesäkuu

Heinäkuu

Elokuu

Syyskuu

Tuontimäärä (kaikki)

(tuhatta tonnia)

2 087

1 800

2 218

2 585

2 192

1 666

1 969

1 848

1 689

Indeksi 2018 = 100

Indeksi 2018 = 100

100

100

86

86

106

106

124

124

105

105

80

80

94

94

89

89

81

81

Lähde: Yhdysvaltojen kansalliset tilastot.

Lähde:

| (106) | Tietojen mukaan arvioinnin kohteena olevien 26 tuotteen tuonti Yhdysvaltoihin on vähentynyt jyrkästi, etenkin sen jälkeen, kun Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet otettiin käyttöön. Syyskuussa 2018 tuonnin taso oli 35 prosenttia alempi kuin huhtikuussa 2018. Kaiken kaikkiaan tuonti väheni tammikuun ja syyskuun 2018 välisenä aikana 19 prosenttia. |
| --- | --- |

(106)

Tietojen mukaan arvioinnin kohteena olevien 26 tuotteen tuonti Yhdysvaltoihin on vähentynyt jyrkästi, etenkin sen jälkeen, kun Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet otettiin käyttöön. Syyskuussa 2018 tuonnin taso oli 35 prosenttia alempi kuin huhtikuussa 2018. Kaiken kaikkiaan tuonti väheni tammikuun ja syyskuun 2018 välisenä aikana 19 prosenttia.

| (107) | On myös syytä huomata, että vuonna 2018 useat yhdysvaltalaiset tuottajat, jotka tuottivat Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden piiriin kuuluvaa tuotetta, ilmoittivat merkittävistä tuotannon laajentamissuunnitelmista (24). Lyhyellä aikavälillä maahantuoduille tuotteille vaihtoehtoisia hankintalähteitä ei ehkä ole tai niitä on vain vähän, mutta vaikuttaa selvältä, että Yhdysvaltojen tuotannonala valmistautuu toimittamaan tuotteita Yhdysvaltojen markkinoille paljon laajamittaisemmin keskipitkällä aikavälillä, mikä haittaa tuontia. Näin ollen Yhdysvaltojen markkinat eivät enää kykene ottamaan vastaan kasvanutta kotimaista tuotantoa ja samantasoista tuontia kuin ennen. Sen seurauksena vientiä harjoittavien tuottajien on etsittävä vaihtoehtoisia markkinoita, jolloin unionin markkinat ovat kokonsa vuoksi ihanteelliset korvaavat markkinat. Unioniin suuntautuvan tuonnin kasvusuuntaus, jonka perustana on osaksi Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden vaikutus, on jo käynnistynyt, kuten 5.6.1 luvussa kuvataan. Suuntaus on näin ollen vieläkin ilmeisempi lähitulevaisuudessa, jos toimenpiteitä ei toteuteta. |
| --- | --- |

(107)

On myös syytä huomata, että vuonna 2018 useat yhdysvaltalaiset tuottajat, jotka tuottivat Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden piiriin kuuluvaa tuotetta, ilmoittivat merkittävistä tuotannon laajentamissuunnitelmista (24). Lyhyellä aikavälillä maahantuoduille tuotteille vaihtoehtoisia hankintalähteitä ei ehkä ole tai niitä on vain vähän, mutta vaikuttaa selvältä, että Yhdysvaltojen tuotannonala valmistautuu toimittamaan tuotteita Yhdysvaltojen markkinoille paljon laajamittaisemmin keskipitkällä aikavälillä, mikä haittaa tuontia. Näin ollen Yhdysvaltojen markkinat eivät enää kykene ottamaan vastaan kasvanutta kotimaista tuotantoa ja samantasoista tuontia kuin ennen. Sen seurauksena vientiä harjoittavien tuottajien on etsittävä vaihtoehtoisia markkinoita, jolloin unionin markkinat ovat kokonsa vuoksi ihanteelliset korvaavat markkinat. Unioniin suuntautuvan tuonnin kasvusuuntaus, jonka perustana on osaksi Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden vaikutus, on jo käynnistynyt, kuten 5.6.1 luvussa kuvataan. Suuntaus on näin ollen vieläkin ilmeisempi lähitulevaisuudessa, jos toimenpiteitä ei toteuteta.

24

| (108) | Komissio analysoi myös Yhdysvaltoihin suuntautuvan tuonnin määrän vuonna 2018 kuukausittain verrattuna samaan kauteen vuonna 2017. |
| --- | --- |

(108)

Komissio analysoi myös Yhdysvaltoihin suuntautuvan tuonnin määrän vuonna 2018 kuukausittain verrattuna samaan kauteen vuonna 2017.

| (109) | Taulukko 14 vahvistaa suuntauksen, joka näkyy 105 kappaleessa olevassa taulukossa.

  Taulukko 14


  Kuukausittainen tuonti Yhdysvaltoihin















  Yhdysvallat (tuhatta tonnia) | Tammikuu | Helmikuu | Maaliskuu | Huhtikuu | Toukokuu | Kesäkuu | Heinäkuu | Elokuu | Syyskuu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti 2017 (kaikki) | 2 088 | 1 893 | 2 284 | 2 259 | 2 345 | 2 684 | 2 614 | 2 220 | 2 259 |
| Tuonti 2018 (kaikki) | 2 087 | 1 800 | 2 218 | 2 585 | 2 192 | 1 666 | 1 969 | 1 848 | 1 689 |
| Vähennys 2018–2017 | 0 % | – 5 % | – 3 % | 14 % | – 7 % | – 38 % | – 25 % | – 17 % | – 25 % |
| Lähde: Yhdysvaltojen kansalliset tilastot. |

(109)

Taulukko 14 vahvistaa suuntauksen, joka näkyy 105 kappaleessa olevassa taulukossa.

Taulukko 14

Taulukko 14

Kuukausittainen tuonti Yhdysvaltoihin

Kuukausittainen tuonti Yhdysvaltoihin

Yhdysvallat (tuhatta tonnia)

Tammikuu

Helmikuu

Maaliskuu

Huhtikuu

Toukokuu

Kesäkuu

Heinäkuu

Elokuu

Syyskuu

Tuonti 2017 (kaikki)

2 088

1 893

2 284

2 259

2 345

2 684

2 614

2 220

2 259

Tuonti 2018 (kaikki)

2 087

1 800

2 218

2 585

2 192

1 666

1 969

1 848

1 689

Vähennys 2018–2017

Vähennys 2018–2017

0 %

0 %

– 5 %

– 5 %

– 3 %

– 3 %

14 %

14 %

– 7 %

– 7 %

– 38 %

– 38 %

– 25 %

– 25 %

– 17 %

– 17 %

– 25 %

– 25 %

Lähde: Yhdysvaltojen kansalliset tilastot.

Lähde:

Yhdysvaltoihin suuntautuva tuonti osoittaa näin ollen johdonmukaisesti – tehdyn vertailun tyypistä riippumatta – että Yhdysvaltoihin suuntautuvan tuonnin suuntaus on ollut selvästi ja jatkuvasti laskussa. Tämä tuonnin vähittäinen väheneminen on jo aiheuttanut ja aiheuttaa jatkossakin kaupan uudelleensuuntaamista, joka todennäköisesti vauhdittaa suuntausta tuonnin lisääntymisestä unioniin.

5.7   Päätelmät

Päätelmät

| (110) | Ottaen huomioon unionin tuotannonalan tilanteen päivitetyn analyysin, väliaikaisten toimenpiteiden ilmoittamisen jälkeen ja kuulemisten aikana saatujen huomautusten perusteellisen analyysin sekä tuoreimpien tilastotietojen yksityiskohtaisen analyysin komissio päätteli, että unionin terästeollisuus on tilanteessa, jossa tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, mukaan luettuna arvioinnin kohteena olevat 26 tuoteluokkaa, kohdistuu vakavan vahingon uhka. Väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 58–69 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan siis vahvistaa. |
| --- | --- |

(110)

Ottaen huomioon unionin tuotannonalan tilanteen päivitetyn analyysin, väliaikaisten toimenpiteiden ilmoittamisen jälkeen ja kuulemisten aikana saatujen huomautusten perusteellisen analyysin sekä tuoreimpien tilastotietojen yksityiskohtaisen analyysin komissio päätteli, että unionin terästeollisuus on tilanteessa, jossa tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, mukaan luettuna arvioinnin kohteena olevat 26 tuoteluokkaa, kohdistuu vakavan vahingon uhka. Väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 58–69 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan siis vahvistaa.

6.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

| (111) | Komissio päätteli väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 70–77 kappaleessa, että arvioinnin kohteena olevan tuotteen lisääntyneen tuonnin ja unionin tuotannonalan heikon tilanteen ja siihen kohdistuvan vakavan vahingon uhkan välillä oli syy-yhteys, koska unionin tuottajien tuottamat terästuotteet ovat yleisesti samankaltaisia kuin tarkasteltavana olevat terästuotteet tai suorassa kilpailussa niiden kanssa. |
| --- | --- |

(111)

Komissio päätteli väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 70–77 kappaleessa, että arvioinnin kohteena olevan tuotteen lisääntyneen tuonnin ja unionin tuotannonalan heikon tilanteen ja siihen kohdistuvan vakavan vahingon uhkan välillä oli syy-yhteys, koska unionin tuottajien tuottamat terästuotteet ovat yleisesti samankaltaisia kuin tarkasteltavana olevat terästuotteet tai suorassa kilpailussa niiden kanssa.

6.1   Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen saadut huomautukset

Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen saadut huomautukset

| (112) | Useat asianomaiset osapuolet huomauttivat, että lisääntyneen tuonnin ja unionin tuotannonalan tilanteen välillä ei ollut syy-yhteyttä, koska tuonnin lisääntyminen tarkastelujakson aikana oli kulkenut käsi kädessä kannattavuuden, tuotannon ja myyntimäärän kasvun kanssa. |
| --- | --- |

(112)

Useat asianomaiset osapuolet huomauttivat, että lisääntyneen tuonnin ja unionin tuotannonalan tilanteen välillä ei ollut syy-yhteyttä, koska tuonnin lisääntyminen tarkastelujakson aikana oli kulkenut käsi kädessä kannattavuuden, tuotannon ja myyntimäärän kasvun kanssa.

| (113) | Komissio haluaa selventää, että se on vahvistanut vakavan vahingon uhkan, jos tuonti lisääntyy edelleen. Se ei vahvistanut tutkimuksen aikana vahinkoa, joka olisi johtunut tuonnin lisääntymisestä tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(113)

Komissio haluaa selventää, että se on vahvistanut vakavan vahingon uhkan, jos tuonti lisääntyy edelleen. Se ei vahvistanut tutkimuksen aikana vahinkoa, joka olisi johtunut tuonnin lisääntymisestä tarkastelujaksolla.

| (114) | Tämän väitteen osalta on syytä korostaa, että unionin tuotannonalan tuotannon kannattavuus vuonna 2017 oli tosiaan selvästi korkeammalla tasolla kuin kaikkina muina tarkastelujakson vuosina, jolloin se oli juuri kannattavuusrajalla. Kaiken kaikkiaan tuonti kuitenkin lisääntyi tällä kaudella eniten vuosien 2014 ja 2015 välillä (ks. taulukko 2) ja samanaikainen kannattavuuden pudotus (0,8 prosentista 0,6 prosenttiin; ks. taulukko 6) osoittaa, että tuonnin lisääntymisen ja unionin tuotannonalan tilanteen välillä on kiistaton yhteys. Kuten väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 45 kappaleessa selitetään, vuonna 2017 saatua voittoa olisi pidettävä tilapäisenä olosuhteissa, joissa tuonti lisääntyi jatkuvasti ja myyntihinnat markkinoilla olivat poikkeuksellisen suotuisat. Lisäksi 5,6 prosentin voittotaso on alhainen tällä pääomavaltaisella tuotannonalalla. Se on itse asiassa alle kaikilla tuotannonaloilla sovelletun vähimmäistasoisen tavoitevoiton, jota komissio käyttää kaupan suojatoimenpiteitä koskevissa tutkimuksissa (25). Tämän vuoksi komissio katsoi, että unionin tuotannonala joutuu heikkoon ja kriittiseen tilanteeseen, jos tuonti lisääntyy edelleen. Sen vuoksi väite hylätään. |
| --- | --- |

(114)

Tämän väitteen osalta on syytä korostaa, että unionin tuotannonalan tuotannon kannattavuus vuonna 2017 oli tosiaan selvästi korkeammalla tasolla kuin kaikkina muina tarkastelujakson vuosina, jolloin se oli juuri kannattavuusrajalla. Kaiken kaikkiaan tuonti kuitenkin lisääntyi tällä kaudella eniten vuosien 2014 ja 2015 välillä (ks. taulukko 2) ja samanaikainen kannattavuuden pudotus (0,8 prosentista 0,6 prosenttiin; ks. taulukko 6) osoittaa, että tuonnin lisääntymisen ja unionin tuotannonalan tilanteen välillä on kiistaton yhteys. Kuten väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 45 kappaleessa selitetään, vuonna 2017 saatua voittoa olisi pidettävä tilapäisenä olosuhteissa, joissa tuonti lisääntyi jatkuvasti ja myyntihinnat markkinoilla olivat poikkeuksellisen suotuisat. Lisäksi 5,6 prosentin voittotaso on alhainen tällä pääomavaltaisella tuotannonalalla. Se on itse asiassa alle kaikilla tuotannonaloilla sovelletun vähimmäistasoisen tavoitevoiton, jota komissio käyttää kaupan suojatoimenpiteitä koskevissa tutkimuksissa (25). Tämän vuoksi komissio katsoi, että unionin tuotannonala joutuu heikkoon ja kriittiseen tilanteeseen, jos tuonti lisääntyy edelleen. Sen vuoksi väite hylätään.

25

| (115) | Useat asianomaiset osapuolet huomauttivat myös, että aiemmissa samaa tuotetta koskevissa polkumyynnin ja tukien vastaisissa tutkimuksissa komissio oli todennut, että hintojen alenemisen ja vahingon oli aiheuttanut väitetty polkumyynti tai tuki eikä tuonnin lisääntyminen. Näiden asianomaisten osapuolten mukaan polkumyyntituontiin tai tuettuun tuontiin on jo puututtu onnistuneesti hyväksymällä polkumyynnin tai tukien vastaisia toimenpiteitä näiden tutkimusten päätökseksi, minkä vuoksi komission ei pitäisi nyt väittää, että saman vahingon aiheutti jokin muu eli tuonnin lisääntyminen. |
| --- | --- |

(115)

Useat asianomaiset osapuolet huomauttivat myös, että aiemmissa samaa tuotetta koskevissa polkumyynnin ja tukien vastaisissa tutkimuksissa komissio oli todennut, että hintojen alenemisen ja vahingon oli aiheuttanut väitetty polkumyynti tai tuki eikä tuonnin lisääntyminen. Näiden asianomaisten osapuolten mukaan polkumyyntituontiin tai tuettuun tuontiin on jo puututtu onnistuneesti hyväksymällä polkumyynnin tai tukien vastaisia toimenpiteitä näiden tutkimusten päätökseksi, minkä vuoksi komission ei pitäisi nyt väittää, että saman vahingon aiheutti jokin muu eli tuonnin lisääntyminen.

| (116) | Tämän väitteen osalta on syytä korostaa, että polkumyynnin ja tukien vastaisissa toimenpiteissä ei noudateta samaa logiikkaa kuin kaupan suojatoimenpiteissä. Niillä on itse asiassa eri tavoitteet. Ilmeisin ja merkityksellisin ero on, että sekä polkumyynnin että tukien vastaiset toimenpiteet koskevat rajattua tuotteen määritelmää ja niillä puututaan polkumyynnin tai tukien kautta tapahtuvaan epäterveeseen kilpailuun tietystä alkuperästä (maasta) tulevan tuonnin osalta ja niitä sovelletaan yleensä viiden vuoden ajan, jota voidaan pidentää, jos tietyt edellytykset täyttyvät. Kaupan suojatoimenpiteillä sen sijaan puututaan tuonnin lisääntymiseen, eikä niissä tehdä eroa kilpailun luonteen tai alkuperän suhteen (eli niitä ei sovelleta sui generis tietyn tyyppiseen tuontiin) ja niiden kesto on normaalisti rajoitettu. Väitteessä tarkoitetut polkumyynnin ja tukien vastaiset toimenpiteet koskevat erityisesti vain muutamaa tuoteluokkaa, jotka kuuluvat tämän tutkimuksen piiriin, ja vain tiettyjä alkuperämaita. Näistä toimenpiteistä huolimatta komissio totesi tuonnin merkittävän, nopean ja jyrkän lisääntymisen ja vahvisti siihen liittyvän vahingon uhkan. Näin ollen väite hylätään. |
| --- | --- |

(116)

Tämän väitteen osalta on syytä korostaa, että polkumyynnin ja tukien vastaisissa toimenpiteissä ei noudateta samaa logiikkaa kuin kaupan suojatoimenpiteissä. Niillä on itse asiassa eri tavoitteet. Ilmeisin ja merkityksellisin ero on, että sekä polkumyynnin että tukien vastaiset toimenpiteet koskevat rajattua tuotteen määritelmää ja niillä puututaan polkumyynnin tai tukien kautta tapahtuvaan epäterveeseen kilpailuun tietystä alkuperästä (maasta) tulevan tuonnin osalta ja niitä sovelletaan yleensä viiden vuoden ajan, jota voidaan pidentää, jos tietyt edellytykset täyttyvät. Kaupan suojatoimenpiteillä sen sijaan puututaan tuonnin lisääntymiseen, eikä niissä tehdä eroa kilpailun luonteen tai alkuperän suhteen (eli niitä ei sovelleta sui generis tietyn tyyppiseen tuontiin) ja niiden kesto on normaalisti rajoitettu. Väitteessä tarkoitetut polkumyynnin ja tukien vastaiset toimenpiteet koskevat erityisesti vain muutamaa tuoteluokkaa, jotka kuuluvat tämän tutkimuksen piiriin, ja vain tiettyjä alkuperämaita. Näistä toimenpiteistä huolimatta komissio totesi tuonnin merkittävän, nopean ja jyrkän lisääntymisen ja vahvisti siihen liittyvän vahingon uhkan. Näin ollen väite hylätään.

sui generis

| (117) | Useat asianomaiset osapuolet totesivat, että komissio ei ollut suorittanut syy-yhteydettömyyden tarkastelua käsitelläkseen muita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet aiheuttaa vahingon (etenkin raaka-ainekustannusten kehitys, heikentynyt vientitulos ja unionin tuottajien harjoittama tuonti). Komissio haluaa selventää, että se ei alustavassa vaiheessa arvioinut kaikkia tekijöitä, jotka olivat saattaneet vaikuttaa vakavaan vahinkoon, joka unionin tuotannonalalle aiheutuisi, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, koska kriittisten olosuhteiden vuoksi väliaikaiset toimenpiteet oli hyväksyttävä ja otettava käyttöön viipymättä. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio arvioi näiden kolmen tekijän vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen ja näin ollen niiden mahdollista vaikutusta vakavan vahingon uhkaan. |
| --- | --- |

(117)

Useat asianomaiset osapuolet totesivat, että komissio ei ollut suorittanut syy-yhteydettömyyden tarkastelua käsitelläkseen muita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet aiheuttaa vahingon (etenkin raaka-ainekustannusten kehitys, heikentynyt vientitulos ja unionin tuottajien harjoittama tuonti). Komissio haluaa selventää, että se ei alustavassa vaiheessa arvioinut kaikkia tekijöitä, jotka olivat saattaneet vaikuttaa vakavaan vahinkoon, joka unionin tuotannonalalle aiheutuisi, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, koska kriittisten olosuhteiden vuoksi väliaikaiset toimenpiteet oli hyväksyttävä ja otettava käyttöön viipymättä. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio arvioi näiden kolmen tekijän vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen ja näin ollen niiden mahdollista vaikutusta vakavan vahingon uhkaan.

| (118) | Useat osapuolet totesivat yleisesti raaka-ainekustannusten kehittymisestä, että komission olisi tarkasteltava tätä tekijää, ja yksi asianomainen osapuoli huomautti, että edullisempiin raaka-aineisiin liittyvä maailmanlaajuinen markkinatilanne oli aiheuttanut komission väittämät vaikeudet. |
| --- | --- |

(118)

Useat osapuolet totesivat yleisesti raaka-ainekustannusten kehittymisestä, että komission olisi tarkasteltava tätä tekijää, ja yksi asianomainen osapuoli huomautti, että edullisempiin raaka-aineisiin liittyvä maailmanlaajuinen markkinatilanne oli aiheuttanut komission väittämät vaikeudet.

| (119) | Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot osoittavat, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannukset kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 15


  Tuotantokustannukset | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokustannukset (euroa/tonni) | 700 | 668 | 633 | 579 | 661 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 95 | 90 | 83 | 94 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(119)

Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot osoittavat, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannukset kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 15

Taulukko 15

Tuotantokustannukset

Tuotantokustannukset

2013

2014

2015

2016

2017

Tuotantokustannukset (euroa/tonni)

700

668

633

579

661

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

95

95

90

90

83

83

94

94

Lähde: Kyselyvastaukset.

Lähde:

| (120) | Edellä esitetty suuntaus on samanlainen kuin myyntihintojen suuntaus (ks. 5.1.3 jakso) lukuun ottamatta vuotta 2017, jolloin myyntihinnat olivat poikkeuksellisen suotuisat kustannuksiin verrattuna, mikä johti suhteelliseen korkeaan voittoon (joka oli kuitenkin edelleen alle tavoitevoiton). Suuntaus ei paljasta muuta erityistä yhteyttä raaka-ainekustannusten ja kannattavuuden kehityksen välillä kuin sen, että sinä vuonna, jona unionin tuotannonalan voitto väheni eniten edeltävään vuoteen verrattuna, eli vuonna 2015 (laskua 25 %), sen tuotantokustannukset alenivat merkittävästi. Sen vuoksi ei ole perustetta päätellä, että raaka-ainehintojen kehitys – ylös- tai alaspäin – edustaisi vahingon uhkaa. Siksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(120)

Edellä esitetty suuntaus on samanlainen kuin myyntihintojen suuntaus (ks. 5.1.3 jakso) lukuun ottamatta vuotta 2017, jolloin myyntihinnat olivat poikkeuksellisen suotuisat kustannuksiin verrattuna, mikä johti suhteelliseen korkeaan voittoon (joka oli kuitenkin edelleen alle tavoitevoiton). Suuntaus ei paljasta muuta erityistä yhteyttä raaka-ainekustannusten ja kannattavuuden kehityksen välillä kuin sen, että sinä vuonna, jona unionin tuotannonalan voitto väheni eniten edeltävään vuoteen verrattuna, eli vuonna 2015 (laskua 25 %), sen tuotantokustannukset alenivat merkittävästi. Sen vuoksi ei ole perustetta päätellä, että raaka-ainehintojen kehitys – ylös- tai alaspäin – edustaisi vahingon uhkaa. Siksi väite hylättiin.

| (121) | Asianomaiset osapuolet väittivät myös, että unionin tuotannonalan vientitulos oli heikkenemässä. Niiden väite perustui Euroferin esittämiin toteamuksiin sekä oletukseen tai todennäköisyyteen siitä, että vienti Yhdysvaltoihin ja Turkkiin putoaisi Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden ja Turkin suojatoimenpidetutkimuksen vuoksi. |
| --- | --- |

(121)

Asianomaiset osapuolet väittivät myös, että unionin tuotannonalan vientitulos oli heikkenemässä. Niiden väite perustui Euroferin esittämiin toteamuksiin sekä oletukseen tai todennäköisyyteen siitä, että vienti Yhdysvaltoihin ja Turkkiin putoaisi Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden ja Turkin suojatoimenpidetutkimuksen vuoksi.

| (122) | Unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvän vientituloksen analyysi on tehty Eurostatin tietojen perusteella:

  Taulukko 16


  Unionin tuotannonalan vienti | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimäärä (tuhatta tonnia) | 31 181 | 31 599 | 29 449 | 27 578 | 27 603 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 101 | 94 | 88 | 89 |
| Vientihinta (euroa/tonni) | 962 | 931 | 934 | 850 | 953 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 97 | 97 | 88 | 99 |
| Lähde: Eurostat. |

(122)

Unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvän vientituloksen analyysi on tehty Eurostatin tietojen perusteella:

Taulukko 16

Taulukko 16

Unionin tuotannonalan vienti

Unionin tuotannonalan vienti

2013

2014

2015

2016

2017

Vientimäärä (tuhatta tonnia)

31 181

31 599

29 449

27 578

27 603

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

101

101

94

94

88

88

89

89

Vientihinta (euroa/tonni)

962

931

934

850

953

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

97

97

97

97

88

88

99

99

Lähde: Eurostat.

Lähde:

| (123) | Edellä oleva taulukko osoittaa kaksi seikkaa. Ensinnäkin unionin tuotannonalan vientimäärä tarkastelujaksolla on suhteellisen pieni verrattuna unionin markkinoilla myytyyn määrään: sen osuus unionin tuotannonalan myyntimäärästä on 17–19 prosenttia vuodesta riippuen. Toiseksi vientihinnan kehitys oli melko tasaista tarkastelujaksolla vuotta 2016 lukuun ottamatta, jolloin vientihinnat olivat merkittävästi alemmat kuin muina vuosina (myös tuotantokustannukset olivat alimmillaan vuonna 2016). Vientimyynnin määrien, määrien tarkastelujakson aikaisen kehityksen ja vientimyynnin hintojen perusteella komissio ei todennut mitään syytä olettaa, että unionin tuotannonalan vientitulos aiheuttaisi vakavan vahingon uhkan unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(123)

Edellä oleva taulukko osoittaa kaksi seikkaa. Ensinnäkin unionin tuotannonalan vientimäärä tarkastelujaksolla on suhteellisen pieni verrattuna unionin markkinoilla myytyyn määrään: sen osuus unionin tuotannonalan myyntimäärästä on 17–19 prosenttia vuodesta riippuen. Toiseksi vientihinnan kehitys oli melko tasaista tarkastelujaksolla vuotta 2016 lukuun ottamatta, jolloin vientihinnat olivat merkittävästi alemmat kuin muina vuosina (myös tuotantokustannukset olivat alimmillaan vuonna 2016). Vientimyynnin määrien, määrien tarkastelujakson aikaisen kehityksen ja vientimyynnin hintojen perusteella komissio ei todennut mitään syytä olettaa, että unionin tuotannonalan vientitulos aiheuttaisi vakavan vahingon uhkan unionin tuotannonalalle.

| (124) | Unionin tuottajien tai niihin etuyhteydessä olevien kauppiaiden/jakelijoiden harjoittamasta tuonnista (ks. 44 kappale) voidaan todeta, että tämä tuonti oli vähäistä ja suhteellisen vakaata tarkastelujaksolla, ja sen osuus kaikesta tuonnista oli 0,3–0,7 prosenttia vuodesta riippuen. Tämä tuonti ei vaikuttanut tuontisuuntauksiin, minkä vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(124)

Unionin tuottajien tai niihin etuyhteydessä olevien kauppiaiden/jakelijoiden harjoittamasta tuonnista (ks. 44 kappale) voidaan todeta, että tämä tuonti oli vähäistä ja suhteellisen vakaata tarkastelujaksolla, ja sen osuus kaikesta tuonnista oli 0,3–0,7 prosenttia vuodesta riippuen. Tämä tuonti ei vaikuttanut tuontisuuntauksiin, minkä vuoksi väite hylättiin.

| (125) | Useat asianomaiset osapuolet totesivat, että komissio ei ollut arvioinut kilpailuedellytyksiä tuotujen tuotteiden ja kotimaisten tuotteiden välillä, koska se ei väitetysti ollut ottanut huomioon suojatoimenpidetutkimuksen piiriin kuuluvien eri tuoteluokkien laajuutta ja erilaisuutta ja teki päätelmiä vain kaikista tuoteluokista yhdistettynä. Samansuuntaisesti useat asianomaiset osapuolet väittivät, että komission olisi pitänyt tehdä kustakin tuoteluokasta erillinen syy-yhteyttä koskeva analyysi. |
| --- | --- |

(125)

Useat asianomaiset osapuolet totesivat, että komissio ei ollut arvioinut kilpailuedellytyksiä tuotujen tuotteiden ja kotimaisten tuotteiden välillä, koska se ei väitetysti ollut ottanut huomioon suojatoimenpidetutkimuksen piiriin kuuluvien eri tuoteluokkien laajuutta ja erilaisuutta ja teki päätelmiä vain kaikista tuoteluokista yhdistettynä. Samansuuntaisesti useat asianomaiset osapuolet väittivät, että komission olisi pitänyt tehdä kustakin tuoteluokasta erillinen syy-yhteyttä koskeva analyysi.

| (126) | Kuten 2.1 jaksossa selitetään, komissio katsoi, että kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen muodostavien tuoteluokkien väliset tiiviit yhteydet, tuotu tuote ja unionin tuote ovat samankaltaisia tai suorassa kilpailussa. Sen myöntäminen, että yleinen analyysi on oikeutettu, kun otetaan huomioon kaikkien tutkimuksen kohteena olevien tuoteluokkien tiiviit yhteydet, tarkoittaa myös sitä, että asianmukaisin tapa tehdä syy-yhteyttä koskeva analyysi on yhdistää kolme tuoteperhettä, jotka esitettiin erillisinä yleisen analyysin tietyissä osissa. Tämän perusteella väite hylättiin. |
| --- | --- |

(126)

Kuten 2.1 jaksossa selitetään, komissio katsoi, että kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen muodostavien tuoteluokkien väliset tiiviit yhteydet, tuotu tuote ja unionin tuote ovat samankaltaisia tai suorassa kilpailussa. Sen myöntäminen, että yleinen analyysi on oikeutettu, kun otetaan huomioon kaikkien tutkimuksen kohteena olevien tuoteluokkien tiiviit yhteydet, tarkoittaa myös sitä, että asianmukaisin tapa tehdä syy-yhteyttä koskeva analyysi on yhdistää kolme tuoteperhettä, jotka esitettiin erillisinä yleisen analyysin tietyissä osissa. Tämän perusteella väite hylättiin.

6.2   Päätelmät

Päätelmät

| (127) | Väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 79 ja 80 kappaleessa ja edellä 6.1 jaksossa esitetty muiden tekijöiden kumulatiivinen syy-yhteysanalyysi osoitti, että muut tekijät sekä erikseen että yhdessä eivät heikentäneet lisääntyneen tuonnin ja unionin tuotannonalaan kohdistuvan vakavan vahingon uhkan välistä syy-yhteyttä. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 70–81 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(127)

Väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 79 ja 80 kappaleessa ja edellä 6.1 jaksossa esitetty muiden tekijöiden kumulatiivinen syy-yhteysanalyysi osoitti, että muut tekijät sekä erikseen että yhdessä eivät heikentäneet lisääntyneen tuonnin ja unionin tuotannonalaan kohdistuvan vakavan vahingon uhkan välistä syy-yhteyttä. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 70–81 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

7.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (128) | Suojatoimenpiteiden tarkoituksena on korjata tai estää vakava vahinko, joka on aiheutunut lisääntyneestä tuonnista. Asetuksen (EU) 2015/478 16 artiklan mukaisesti komissio tutki myös, olisiko joitakin pakottavia taloudellisia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei olisi unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(128)

Suojatoimenpiteiden tarkoituksena on korjata tai estää vakava vahinko, joka on aiheutunut lisääntyneestä tuonnista. Asetuksen (EU) 2015/478 16 artiklan mukaisesti komissio tutki myös, olisiko joitakin pakottavia taloudellisia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei olisi unionin edun mukaista.

| (129) | Tätä varten tarkasteltiin käytettävissä olevan näytön perusteella mahdollisten toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin tarkasteltavana olevan tuotteen unionin tuottajiin, tuojiin ja käyttäjiin sekä toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöön ottamatta jättämisen mahdollisia seurauksia. Komissio laati tarpeen mukaan mekanismin, jolla estettäisiin vakavan vahingon aiheutuminen mutta mahdollistettaisiin perinteiset kauppavirrat tavalla, joka sopii yhteen jatkuvan kilpailukykyisen toiminnan kanssa. |
| --- | --- |

(129)

Tätä varten tarkasteltiin käytettävissä olevan näytön perusteella mahdollisten toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin tarkasteltavana olevan tuotteen unionin tuottajiin, tuojiin ja käyttäjiin sekä toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöön ottamatta jättämisen mahdollisia seurauksia. Komissio laati tarpeen mukaan mekanismin, jolla estettäisiin vakavan vahingon aiheutuminen mutta mahdollistettaisiin perinteiset kauppavirrat tavalla, joka sopii yhteen jatkuvan kilpailukykyisen toiminnan kanssa.

7.1   Unionin tuottajien etu

Unionin tuottajien etu

| (130) | Alustavien päätelmien mukaan suojatoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuottajien edun mukaista, koska sillä estettäisiin mahdollinen vakava vahinko, joka aiheutuisi tuonnin merkittävästä lisääntymisestä edelleen. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio ei saanut unionin tuottajilta mitään huomautuksia, joissa olisi kiistetty tämä näkemys. Tämän vuoksi alustavat päätelmät vahvistettiin. |
| --- | --- |

(130)

Alustavien päätelmien mukaan suojatoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuottajien edun mukaista, koska sillä estettäisiin mahdollinen vakava vahinko, joka aiheutuisi tuonnin merkittävästä lisääntymisestä edelleen. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio ei saanut unionin tuottajilta mitään huomautuksia, joissa olisi kiistetty tämä näkemys. Tämän vuoksi alustavat päätelmät vahvistettiin.

7.2   Unionin tuojien ja käyttäjien etu

Unionin tuojien ja käyttäjien etu

| (131) | Komissio lähetti kyselylomakkeet tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille arvioidakseen niiden etua. |
| --- | --- |

(131)

Komissio lähetti kyselylomakkeet tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille arvioidakseen niiden etua.

| (132) | Komissio sai tuojilta 61 vastausta ja muilta kuin tuojiin etuyhteydessä olevilta käyttäjiltä 70 vastausta. Tuojat ja käyttäjät toivat kantansa esiin myös suullisesti ja kirjallisesti. |
| --- | --- |

(132)

Komissio sai tuojilta 61 vastausta ja muilta kuin tuojiin etuyhteydessä olevilta käyttäjiltä 70 vastausta. Tuojat ja käyttäjät toivat kantansa esiin myös suullisesti ja kirjallisesti.

| (133) | Useat unionin tuojat ja käyttäjät väittivät, että suojatoimenpiteiden käyttöönotto ei olisi unionin edun mukaista, koska se korottaisi tuontihintoja ja rajoittaisi kilpailua unionin markkinoilla. Ne väittivät myös, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi tarjonnan puutteeseen, koska unionin tuottajat eivät väitetysti tuota kaikkia terästuotteiden lajeja tai eivät tuota niitä riittäviä määriä unionin kysynnän tyydyttämiseksi. Väitteen mukaan tätä pahentaa vielä se, että joidenkin tuotteiden saatavuus unionissa on rajoitettua, koska niihin kohdistuu polkumyynnin tai tukien vastaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(133)

Useat unionin tuojat ja käyttäjät väittivät, että suojatoimenpiteiden käyttöönotto ei olisi unionin edun mukaista, koska se korottaisi tuontihintoja ja rajoittaisi kilpailua unionin markkinoilla. Ne väittivät myös, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi tarjonnan puutteeseen, koska unionin tuottajat eivät väitetysti tuota kaikkia terästuotteiden lajeja tai eivät tuota niitä riittäviä määriä unionin kysynnän tyydyttämiseksi. Väitteen mukaan tätä pahentaa vielä se, että joidenkin tuotteiden saatavuus unionissa on rajoitettua, koska niihin kohdistuu polkumyynnin tai tukien vastaisia toimenpiteitä.

| (134) | Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen useat unionin käyttäjät ja tuojat väittivät, että jos lopulliset toimenpiteet otetaan käyttöön, huomioon olisi otettava seuraavat seikat:






  — | Kolmen viime vuoden keskiarvon perusteella vahvistettua kiintiötä olisi korotettava 10 prosenttia, kuten tehtiin vuonna 2002 terästä koskevien unionin suojatoimenpiteiden tapauksessa, jotta voitaisiin mukautua kysynnän todennäköiseen kasvuun jatkojalostussektoreilla; |
| --- | --- | --- |

(134)

Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen useat unionin käyttäjät ja tuojat väittivät, että jos lopulliset toimenpiteet otetaan käyttöön, huomioon olisi otettava seuraavat seikat:

—

Kolmen viime vuoden keskiarvon perusteella vahvistettua kiintiötä olisi korotettava 10 prosenttia, kuten tehtiin vuonna 2002 terästä koskevien unionin suojatoimenpiteiden tapauksessa, jotta voitaisiin mukautua kysynnän todennäköiseen kasvuun jatkojalostussektoreilla;

| — | Kullekin toimittajamaalle olisi osoitettava kiintiö sen sijaan, että kiintiöt jaettaisiin hakujärjestyksessä, jotta säilytettäisiin perinteiset kauppavirrat ja vältettäisiin se, että jotkin toimittajamaat hyödyntäisivät maantieteellistä asemaansa tai vientivalmiuksiaan täyttääkseen nopeasti kiintiön ja sulkeakseen pois muut perinteiset toimittajamaat; |
| --- | --- |

—

Kullekin toimittajamaalle olisi osoitettava kiintiö sen sijaan, että kiintiöt jaettaisiin hakujärjestyksessä, jotta säilytettäisiin perinteiset kauppavirrat ja vältettäisiin se, että jotkin toimittajamaat hyödyntäisivät maantieteellistä asemaansa tai vientivalmiuksiaan täyttääkseen nopeasti kiintiön ja sulkeakseen pois muut perinteiset toimittajamaat;

| — | Taloudellinen varmuus olisi taattava vahvistamalla lisensseihin perustuva kiintiöjärjestelmä. Näin varmistettaisiin toimitusten jatkuvuus ja taattaisiin, että lähetykset kirjataan tullittomaan kiintiöön sillä hetkellä, kun ne lähtevät viejämaasta. Vaihtoehtoisesti esitettiin, että vuotuinen kiintiö olisi vahvistettava neljännesvuosittain, jotta vältettäisiin massiivinen tuonti vuoden alussa, mikä olisi haitallista käyttäjille, jotka eivät kykene kerryttämään varastoja ja joiden on saatava toimituksia vakaasti läpi vuoden. |
| --- | --- |

—

Taloudellinen varmuus olisi taattava vahvistamalla lisensseihin perustuva kiintiöjärjestelmä. Näin varmistettaisiin toimitusten jatkuvuus ja taattaisiin, että lähetykset kirjataan tullittomaan kiintiöön sillä hetkellä, kun ne lähtevät viejämaasta. Vaihtoehtoisesti esitettiin, että vuotuinen kiintiö olisi vahvistettava neljännesvuosittain, jotta vältettäisiin massiivinen tuonti vuoden alussa, mikä olisi haitallista käyttäjille, jotka eivät kykene kerryttämään varastoja ja joiden on saatava toimituksia vakaasti läpi vuoden.

| — | Joillekin tuotelajeille olisi vahvistettava erilliset kiintiöt, joissa otetaan huomioon niiden erityisyys samaan tuoteluokkaan kuuluviin muihin tuotelajeihin verrattuna. Näiden tuotteiden osalta kiintiöitä olisi kasvatettava säännöllisesti, jotta voidaan ottaa huomioon odotettu merkittävä kysynnän kasvu unionin markkinoilla seuraavina vuosina. |
| --- | --- |

—

Joillekin tuotelajeille olisi vahvistettava erilliset kiintiöt, joissa otetaan huomioon niiden erityisyys samaan tuoteluokkaan kuuluviin muihin tuotelajeihin verrattuna. Näiden tuotteiden osalta kiintiöitä olisi kasvatettava säännöllisesti, jotta voidaan ottaa huomioon odotettu merkittävä kysynnän kasvu unionin markkinoilla seuraavina vuosina.

| (135) | Komissio tutki tarkoin näitä väitteitä ja päätyi seuraaviin päätelmiin. |
| --- | --- |

(135)

Komissio tutki tarkoin näitä väitteitä ja päätyi seuraaviin päätelmiin.

| (136) | Komissio on samaa mieltä siitä, että perinteiset kauppavirrat olisi säilytettävä mahdollisuuksien mukaan, kuten jo väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa todettiin. Edellä esitettyjen, vakavan vahingon uhkaa koskevien päätelmien perusteella unionin tuotannonalalle aiheutuisi vakavaa vahinkoa vain tuonnista, joka ylittää nämä perinteiset kauppavirrat. Komissio katsoo tariffikiintiön muodossa käyttöön otettavista suojatoimenpiteistä, että tuojien ja unionin tuotannonalan välillä säilyy tosiasiallinen kilpailu ja että yleisten hinnankorotusten ja tuotteiden puutteen riski on epätodennäköinen. Kun kyseessä ovat tämän muotoiset toimenpiteet, on odotettavissa, että tuonti jatkuu perinteisillä vahinkoa aiheuttamattomilla tasoilla, ja suojatoimenpiteitä sovelletaan vain, jos ja kun kiintiö saavutetaan ja uhka konkretisoituu. |
| --- | --- |

(136)

Komissio on samaa mieltä siitä, että perinteiset kauppavirrat olisi säilytettävä mahdollisuuksien mukaan, kuten jo väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa todettiin. Edellä esitettyjen, vakavan vahingon uhkaa koskevien päätelmien perusteella unionin tuotannonalalle aiheutuisi vakavaa vahinkoa vain tuonnista, joka ylittää nämä perinteiset kauppavirrat. Komissio katsoo tariffikiintiön muodossa käyttöön otettavista suojatoimenpiteistä, että tuojien ja unionin tuotannonalan välillä säilyy tosiasiallinen kilpailu ja että yleisten hinnankorotusten ja tuotteiden puutteen riski on epätodennäköinen. Kun kyseessä ovat tämän muotoiset toimenpiteet, on odotettavissa, että tuonti jatkuu perinteisillä vahinkoa aiheuttamattomilla tasoilla, ja suojatoimenpiteitä sovelletaan vain, jos ja kun kiintiö saavutetaan ja uhka konkretisoituu.

| (137) | Lisäksi unionin tuotannonala väitti, että se kykenee valmistamaan kaikentyyppisiä terästuotteita. Tuonti pysyy joka tapauksessa – ilman toimenpiteitä – perinteisellä tasolla, ja se on edelleen mahdollista kiintiön ylittävästi, joskin siihen sovelletaan suojatoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(137)

Lisäksi unionin tuotannonala väitti, että se kykenee valmistamaan kaikentyyppisiä terästuotteita. Tuonti pysyy joka tapauksessa – ilman toimenpiteitä – perinteisellä tasolla, ja se on edelleen mahdollista kiintiön ylittävästi, joskin siihen sovelletaan suojatoimenpiteitä.

| (138) | Polkumyynnin tai tukien vastaisten toimenpiteiden tavoitteena on korjata epäterveitä kaupan käytäntöjä. Näillä toimenpiteillä on saattanut olla vaikutusta joistakin toimittajamaista tulevan viennin tasoon, mutta ne eivät vaikuta oikeudenmukaisesti hinnoiteltuun tuontiin, joka on tullut unionin markkinoille ilman vahingollisia polkumyynti- tai tukikäytäntöjä. Tätä seikkaa ja etenkin suojatoimenpiteiden kumuloitumista polkumyynnin tai tukien vastaisten toimenpiteiden kanssa käsitellään 186 kappaleessa. |
| --- | --- |

(138)

Polkumyynnin tai tukien vastaisten toimenpiteiden tavoitteena on korjata epäterveitä kaupan käytäntöjä. Näillä toimenpiteillä on saattanut olla vaikutusta joistakin toimittajamaista tulevan viennin tasoon, mutta ne eivät vaikuta oikeudenmukaisesti hinnoiteltuun tuontiin, joka on tullut unionin markkinoille ilman vahingollisia polkumyynti- tai tukikäytäntöjä. Tätä seikkaa ja etenkin suojatoimenpiteiden kumuloitumista polkumyynnin tai tukien vastaisten toimenpiteiden kanssa käsitellään 186 kappaleessa.

| (139) | Edellä esitetyistä syistä osapuolten 133 kappaleessa esittämät väitteet hylätään. |
| --- | --- |

(139)

Edellä esitetyistä syistä osapuolten 133 kappaleessa esittämät väitteet hylätään.

| (140) | Toimenpiteiden muotoa ja tasoa koskevien väitteiden osalta komissio otti huomioon seuraavat tekijät. |
| --- | --- |

(140)

Toimenpiteiden muotoa ja tasoa koskevien väitteiden osalta komissio otti huomioon seuraavat tekijät.

Tariffikiintiön taso

Tariffikiintiön taso

| (141) | Käyttäjät ja tuojat katsovat, että mahdollinen tariffikiintiö olisi vahvistettava 10 prosenttia suuremmaksi kuin tuonnin keskiarvo kolmen viime vuoden aikana, koska unionin teräksen kulutus tietyissä tuoteluokissa todennäköisesti kasvaa kaksinumeroisesti, mutta unionin tuottajat väittivät, että unionin teräksen kulutus pysyy suhteellisen vakaana tulevina vuosina. |
| --- | --- |

(141)

Käyttäjät ja tuojat katsovat, että mahdollinen tariffikiintiö olisi vahvistettava 10 prosenttia suuremmaksi kuin tuonnin keskiarvo kolmen viime vuoden aikana, koska unionin teräksen kulutus tietyissä tuoteluokissa todennäköisesti kasvaa kaksinumeroisesti, mutta unionin tuottajat väittivät, että unionin teräksen kulutus pysyy suhteellisen vakaana tulevina vuosina.

| (142) | Asetuksen (EU) 2015/478 15 artiklan 3 kohdan mukaan kiintiö on periaatteessa asetettava kolmen viimeksi kuluneen edustavan vuoden keskimääräisen tuonnin tasolle. Tätä säännöstä kuitenkin sovelletaan tapauksissa, joissa toimenpiteet toteutetaan kiintiön muodossa. Kuten asiaa koskevassa oikeuskäytännössä (26) on vahvistettu, tariffikiintiö ei ole suojatoimenpiteitä koskevan WTO-sopimuksen mukainen määrällinen rajoitus, minkä vuoksi komissio ei ole velvoitettu vahvistamaan tariffikiintiön tasoa tässä tapauksessa tasolle, joka vastaa tiukasti kolmen viime vuoden keskimääräisen tuonnin tasoa. |
| --- | --- |

(142)

Asetuksen (EU) 2015/478 15 artiklan 3 kohdan mukaan kiintiö on periaatteessa asetettava kolmen viimeksi kuluneen edustavan vuoden keskimääräisen tuonnin tasolle. Tätä säännöstä kuitenkin sovelletaan tapauksissa, joissa toimenpiteet toteutetaan kiintiön muodossa. Kuten asiaa koskevassa oikeuskäytännössä (26) on vahvistettu, tariffikiintiö ei ole suojatoimenpiteitä koskevan WTO-sopimuksen mukainen määrällinen rajoitus, minkä vuoksi komissio ei ole velvoitettu vahvistamaan tariffikiintiön tasoa tässä tapauksessa tasolle, joka vastaa tiukasti kolmen viime vuoden keskimääräisen tuonnin tasoa.

26

| (143) | Ottaen huomioon 141 kappaleessa esitetyt väitteet ja komissiolle asetuksen (EU) 2015/478 16 artiklan ja asetuksen (EU) 2015/755 13 artiklan nojalla myönnetyn taloudellisen, poliittisen ja oikeudellisen harkintavallan komissio katsoi, että tariffikiintiön taso oli asetettava kolmen viime vuoden keskimääräisen tuontitason yläpuolelle, jotta voidaan ottaa huomioon käyttäjien ja tuojien sekä unionin tuotannonalan kilpailevat edut. Komissio huomauttaa tähän liittyen, että asianomaisten tuoteluokkien tuonti lisääntyi 4 prosenttia vuoden 2017 ja viimeisimmän kauden välillä aiheuttamatta vakavaa vahinkoa, kuten 32 kappaleessa osoitetaan. Tulevaisuudennäkymät (joskin vakaammat), tuonnin kasvuvauhti normaaleissa markkinaolosuhteissa sekä unionin tuotannonalan taloudelliset ja poliittiset edut kokonaisuudessaan edellyttävät, että käyttöön otetaan tariffikiintiön määrällinen taso, joka on juuri yli keskimääräisen tuonnin tason vuoden 2017 ja viimeisimmän kauden välillä. |
| --- | --- |

(143)

Ottaen huomioon 141 kappaleessa esitetyt väitteet ja komissiolle asetuksen (EU) 2015/478 16 artiklan ja asetuksen (EU) 2015/755 13 artiklan nojalla myönnetyn taloudellisen, poliittisen ja oikeudellisen harkintavallan komissio katsoi, että tariffikiintiön taso oli asetettava kolmen viime vuoden keskimääräisen tuontitason yläpuolelle, jotta voidaan ottaa huomioon käyttäjien ja tuojien sekä unionin tuotannonalan kilpailevat edut. Komissio huomauttaa tähän liittyen, että asianomaisten tuoteluokkien tuonti lisääntyi 4 prosenttia vuoden 2017 ja viimeisimmän kauden välillä aiheuttamatta vakavaa vahinkoa, kuten 32 kappaleessa osoitetaan. Tulevaisuudennäkymät (joskin vakaammat), tuonnin kasvuvauhti normaaleissa markkinaolosuhteissa sekä unionin tuotannonalan taloudelliset ja poliittiset edut kokonaisuudessaan edellyttävät, että käyttöön otetaan tariffikiintiön määrällinen taso, joka on juuri yli keskimääräisen tuonnin tason vuoden 2017 ja viimeisimmän kauden välillä.

| (144) | Jotta voidaan rajoittaa tuonnin lisääntyminen tasolle, joka ei todennäköisesti aiheuta vakavaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, ja varmistaa samalla perinteisten kauppavirtojen säilyminen ja nykyisten käyttäjien ja tuojien riittävä tukeminen, komissio katsoo, että tariffikiintiön määrällisen tason olisi perustuttava vuosien 2015–2017 keskimääräiseen tuontiin, johon lisätään 5 prosenttia. |
| --- | --- |

(144)

Jotta voidaan rajoittaa tuonnin lisääntyminen tasolle, joka ei todennäköisesti aiheuta vakavaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, ja varmistaa samalla perinteisten kauppavirtojen säilyminen ja nykyisten käyttäjien ja tuojien riittävä tukeminen, komissio katsoo, että tariffikiintiön määrällisen tason olisi perustuttava vuosien 2015–2017 keskimääräiseen tuontiin, johon lisätään 5 prosenttia.

Tariffikiintiöiden myöntäminen

Tariffikiintiöiden myöntäminen

| (145) | Lähes kaikki asianomaiset osapuolet, unionin tuotannonala mukaan luettuna, kannattivat tariffikiintiöiden myöntämistä tietyille toimittajamaille eivätkä globaalia kiintiöjärjestelmää, joka vahvistettiin alustavassa vaiheessa. |
| --- | --- |

(145)

Lähes kaikki asianomaiset osapuolet, unionin tuotannonala mukaan luettuna, kannattivat tariffikiintiöiden myöntämistä tietyille toimittajamaille eivätkä globaalia kiintiöjärjestelmää, joka vahvistettiin alustavassa vaiheessa.

| (146) | Komissio on samaa mieltä siitä, että maakohtainen tariffikiintiöjärjestelmä on asianmukaisin perinteisten kauppavirtojen takaamiseksi. Sillä on kuitenkin joitakin rajoituksia. Toimittajamaiden määrä on merkittävä kussakin tuoteluokassa. Käytännössä ei ole mahdollista myöntää tariffikiintiötä jokaiselle niistä. Komissio katsoo myös, että asianmukaisen tariffikiintiöiden myöntämisen kannalta on tarpeen ottaa huomioon erityistekijöitä, jotka vaikuttavat tarkasteltavana olevan tuotteen kauppaan. Unionissa on otettu hiljattain käyttöön useiden tämän tutkimuksen piiriin kuuluvien tuotteiden osalta polkumyynnin tai tukien vastaisia toimenpiteitä tiettyjä viejämaita kohtaan. Tämän tuloksena tuonti näistä maista on usein vähentynyt merkittävästi viime vuoden aikana ja vähenee jatkossakin sinä aikana, jona nämä toimenpiteet ovat käytössä. Maakohtaista tariffikiintiötä näiden maiden osalta käytetään mitä todennäköisimmin vain marginaalisesti, koska tariffikiintiön taso perustuu tuonnin keskimääräiseen tasoon vuosina 2015–2017 eli myös kaudella, jolloin polkumyynnin tai tukien vastaiset toimenpiteet eivät olleet vielä käytössä ja tuonnin taso oli merkittävä epäterveiden kaupan käytäntöjen vuoksi. Sen vuoksi ei olisi unionin edun mukaista myöntää maakohtaista tariffikiintiötä näissä olosuhteissa, koska tulevan tuonnin taso olisi väistämättä alempi kuin perinteinen kaupan taso. |
| --- | --- |

(146)

Komissio on samaa mieltä siitä, että maakohtainen tariffikiintiöjärjestelmä on asianmukaisin perinteisten kauppavirtojen takaamiseksi. Sillä on kuitenkin joitakin rajoituksia. Toimittajamaiden määrä on merkittävä kussakin tuoteluokassa. Käytännössä ei ole mahdollista myöntää tariffikiintiötä jokaiselle niistä. Komissio katsoo myös, että asianmukaisen tariffikiintiöiden myöntämisen kannalta on tarpeen ottaa huomioon erityistekijöitä, jotka vaikuttavat tarkasteltavana olevan tuotteen kauppaan. Unionissa on otettu hiljattain käyttöön useiden tämän tutkimuksen piiriin kuuluvien tuotteiden osalta polkumyynnin tai tukien vastaisia toimenpiteitä tiettyjä viejämaita kohtaan. Tämän tuloksena tuonti näistä maista on usein vähentynyt merkittävästi viime vuoden aikana ja vähenee jatkossakin sinä aikana, jona nämä toimenpiteet ovat käytössä. Maakohtaista tariffikiintiötä näiden maiden osalta käytetään mitä todennäköisimmin vain marginaalisesti, koska tariffikiintiön taso perustuu tuonnin keskimääräiseen tasoon vuosina 2015–2017 eli myös kaudella, jolloin polkumyynnin tai tukien vastaiset toimenpiteet eivät olleet vielä käytössä ja tuonnin taso oli merkittävä epäterveiden kaupan käytäntöjen vuoksi. Sen vuoksi ei olisi unionin edun mukaista myöntää maakohtaista tariffikiintiötä näissä olosuhteissa, koska tulevan tuonnin taso olisi väistämättä alempi kuin perinteinen kaupan taso.

| (147) | Komissio päätteli, että näissä olosuhteissa asianmukaisin olisi yhdistetty lähestymistapa. Maakohtainen tariffikiintiö olisi myönnettävä maille, joilla on merkittävä toimittaja-asema niiden kolmen viime vuoden aikaisen tuonnin perusteella. Tätä asetusta sovellettaessa katsotaan, että mailla, joiden osuus asianomaisen tuoteluokan tuonnista on yli 5 prosenttia, on merkittävä toimittaja-asema. Kaikille muille toimittajamaille olisi myönnettävä yleinen tariffikiintiö, jäljempänä ’jäännöskiintiö’, joka perustuu kolmen viime vuoden aikaisen jäljellä olevan tuonnin keskiarvoon. |
| --- | --- |

(147)

Komissio päätteli, että näissä olosuhteissa asianmukaisin olisi yhdistetty lähestymistapa. Maakohtainen tariffikiintiö olisi myönnettävä maille, joilla on merkittävä toimittaja-asema niiden kolmen viime vuoden aikaisen tuonnin perusteella. Tätä asetusta sovellettaessa katsotaan, että mailla, joiden osuus asianomaisen tuoteluokan tuonnista on yli 5 prosenttia, on merkittävä toimittaja-asema. Kaikille muille toimittajamaille olisi myönnettävä yleinen tariffikiintiö, jäljempänä ’jäännöskiintiö’, joka perustuu kolmen viime vuoden aikaisen jäljellä olevan tuonnin keskiarvoon.

| (148) | Maakohtaista tariffikiintiötä ei kuitenkaan pitäisi myöntää maille, joiden vientitaso – kunkin asianomaisen tuoteluokan osalta – on hiljattain pienentynyt merkittävästi voimassa olevien polkumyynnin tai tukien vastaisten toimenpiteiden vuoksi. Näihin maihin pitäisi soveltaa jäännöskiintiötä. |
| --- | --- |

(148)

Maakohtaista tariffikiintiötä ei kuitenkaan pitäisi myöntää maille, joiden vientitaso – kunkin asianomaisen tuoteluokan osalta – on hiljattain pienentynyt merkittävästi voimassa olevien polkumyynnin tai tukien vastaisten toimenpiteiden vuoksi. Näihin maihin pitäisi soveltaa jäännöskiintiötä.

| (149) | Tuoteluokkaan 1 (kuumavalssatut kelat) liittyvässä erityistapauksessa – tuonnista lähes 60 prosenttiin sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä – komissio katsoo, että asianmukaisinta on soveltaa yleistä kiintiötä eikä myöntää maakohtaisia kiintiöitä. |
| --- | --- |

(149)

Tuoteluokkaan 1 (kuumavalssatut kelat) liittyvässä erityistapauksessa – tuonnista lähes 60 prosenttiin sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä – komissio katsoo, että asianmukaisinta on soveltaa yleistä kiintiötä eikä myöntää maakohtaisia kiintiöitä.

| (150) | Komissio katsoo vielä, että on myös unionin edun mukaista, että kun toimittajamaa on käyttänyt loppuun maakohtaisen kiintiönsä, sille pitäisi myöntää pääsy jäännöskiintiöön. Tätä mahdollisuutta pitäisi kuitenkin soveltaa vain kauden viimeisellä neljänneksellä, jotta saadaan tasapainotettua niiden maiden edut, joille on myönnetty maakohtainen tariffikiintiö, ja niiden maiden, jotka käyttävät yleistä tariffikiintiötä. Näin taattaisiin perinteiset kauppavirrat mutta vältettäisiin myös se, että osia jäännöskiintiöstä jäisi käyttämättä. |
| --- | --- |

(150)

Komissio katsoo vielä, että on myös unionin edun mukaista, että kun toimittajamaa on käyttänyt loppuun maakohtaisen kiintiönsä, sille pitäisi myöntää pääsy jäännöskiintiöön. Tätä mahdollisuutta pitäisi kuitenkin soveltaa vain kauden viimeisellä neljänneksellä, jotta saadaan tasapainotettua niiden maiden edut, joille on myönnetty maakohtainen tariffikiintiö, ja niiden maiden, jotka käyttävät yleistä tariffikiintiötä. Näin taattaisiin perinteiset kauppavirrat mutta vältettäisiin myös se, että osia jäännöskiintiöstä jäisi käyttämättä.

Tariffikiintiön ennakoitavuus ajan myötä

Tariffikiintiön ennakoitavuus ajan myötä

| (151) | Komissio katsoo, että lisenssijärjestelmän käyttöönotto ei ole tarpeen ennakoitavuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(151)

Komissio katsoo, että lisenssijärjestelmän käyttöönotto ei ole tarpeen ennakoitavuuden varmistamiseksi.

| (152) | Tariffikiintiön mukaisesti tapahtuneen tuonnin kehitystä ja tullittoman kiintiön käyttöä koskevat tiedot ovat julkisesti saatavilla ja päivitetään päivittäin. Tariffikiintiön käyttöä koskevat tiedot löytyvät seuraavasta verkko-osoitteesta:
  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp |
| --- | --- |

(152)

Tariffikiintiön mukaisesti tapahtuneen tuonnin kehitystä ja tullittoman kiintiön käyttöä koskevat tiedot ovat julkisesti saatavilla ja päivitetään päivittäin. Tariffikiintiön käyttöä koskevat tiedot löytyvät seuraavasta verkko-osoitteesta:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp

| (153) | Maakohtaisen kiintiön myöntämisen pitäisi myös edelleen parantaa ennakoitavuutta perinteisten toimittajien ja käyttäjien kannalta. Kun maakohtainen tariffikiintiö on käytetty loppuun, kyseinen maa voi viedä käytettävissä olevan jäännöskiintiön puitteissa, vaikkakin vain kauden viimeisellä neljänneksellä, joka on ratkaisevin kausi kiintiön käytettävyyden kannalta. |
| --- | --- |

(153)

Maakohtaisen kiintiön myöntämisen pitäisi myös edelleen parantaa ennakoitavuutta perinteisten toimittajien ja käyttäjien kannalta. Kun maakohtainen tariffikiintiö on käytetty loppuun, kyseinen maa voi viedä käytettävissä olevan jäännöskiintiön puitteissa, vaikkakin vain kauden viimeisellä neljänneksellä, joka on ratkaisevin kausi kiintiön käytettävyyden kannalta.

| (154) | Komissio katsoo vielä, että jäännöskiintiö olisi jaettava neljännesvuosittain, jotta varmistetaan tuonnin jakautuminen tasaisesti koko vuodelle ja estetään vakiotuotteiden merkittävän tuonnin kerryttäminen varastoon kauden alussa mahdollisten tullien välttämiseksi. Käyttämättömät neljännesvuosittaiset tariffikiintiöt siirrettäisiin myös automaattisesti seuraavalle kaudelle. |
| --- | --- |

(154)

Komissio katsoo vielä, että jäännöskiintiö olisi jaettava neljännesvuosittain, jotta varmistetaan tuonnin jakautuminen tasaisesti koko vuodelle ja estetään vakiotuotteiden merkittävän tuonnin kerryttäminen varastoon kauden alussa mahdollisten tullien välttämiseksi. Käyttämättömät neljännesvuosittaiset tariffikiintiöt siirrettäisiin myös automaattisesti seuraavalle kaudelle.

Tuotteen luokitus

Tuotteen luokitus

| (155) | Komissio on tarkastellut käyttäjien ja tuojien pyyntöjä luoda erityisiä alaluokkia niiden tuotteille. Komissio on todennut, että kahdessa tuoteluokassa (luokat 3 ja 4) on erityisiä ominaisuuksia, joiden osalta pyynnöt ovat hyväksyttäviä. |
| --- | --- |

(155)

Komissio on tarkastellut käyttäjien ja tuojien pyyntöjä luoda erityisiä alaluokkia niiden tuotteille. Komissio on todennut, että kahdessa tuoteluokassa (luokat 3 ja 4) on erityisiä ominaisuuksia, joiden osalta pyynnöt ovat hyväksyttäviä.

| (156) | Luokkaan 4 (korroosionkestävät levyt) sisältyy sekä tuotteita, jotka on tuotettu erityisesti autoteollisuutta varten tarkkojen tuote-eritelmien ja pitkäaikaisten sopimusten perusteella, että muita vakiotuotteita. Ensin mainittujen tuotteiden osalta toimittajien on ensin hankittava tarvittava sertifiointi voidakseen toimittaa tuotteita teollisuudelle pitkäaikaisesti juuri oikeaan tarpeeseen -järjestelmän perusteella. Tämän tuoteluokan osalta komissio myöntää, että riskinä on, että jotkin tuotelajit eivät mahdu tullittomaan kiintiöön sellaisten vakiotuotteiden vuoksi, joita voidaan toimittaa massiivisesti ja varastoida vuoden alussa. |
| --- | --- |

(156)

Luokkaan 4 (korroosionkestävät levyt) sisältyy sekä tuotteita, jotka on tuotettu erityisesti autoteollisuutta varten tarkkojen tuote-eritelmien ja pitkäaikaisten sopimusten perusteella, että muita vakiotuotteita. Ensin mainittujen tuotteiden osalta toimittajien on ensin hankittava tarvittava sertifiointi voidakseen toimittaa tuotteita teollisuudelle pitkäaikaisesti juuri oikeaan tarpeeseen -järjestelmän perusteella. Tämän tuoteluokan osalta komissio myöntää, että riskinä on, että jotkin tuotelajit eivät mahdu tullittomaan kiintiöön sellaisten vakiotuotteiden vuoksi, joita voidaan toimittaa massiivisesti ja varastoida vuoden alussa.

| (157) | Tähän tuoteluokkaan kuuluviin vakiotuotteisiin sovelletaan tällä hetkellä polkumyyntitulleja, millä on vaikutusta myös tuonnin tulevaan kehitykseen samoin kuin kiintiöiden myöntämiseen edellä selitetyn mukaisesti. Se, että nämä erityistuotteet eivät sisältyneet polkumyyntitoimenpiteitä koskevaan tuotannonalan pyyntöön, on myös osoitus siitä, että näitä tuotteita olisi käsiteltävä erillään vakiotuotteista. |
| --- | --- |

(157)

Tähän tuoteluokkaan kuuluviin vakiotuotteisiin sovelletaan tällä hetkellä polkumyyntitulleja, millä on vaikutusta myös tuonnin tulevaan kehitykseen samoin kuin kiintiöiden myöntämiseen edellä selitetyn mukaisesti. Se, että nämä erityistuotteet eivät sisältyneet polkumyyntitoimenpiteitä koskevaan tuotannonalan pyyntöön, on myös osoitus siitä, että näitä tuotteita olisi käsiteltävä erillään vakiotuotteista.

| (158) | Luokan 3 (sähkötekniset levyt) osalta käyttäjäteollisuus pyysi myös, että jotkin erikoistuotteet eli ei-suuntaisrakeiset sähkötekniset teräslevyt (27) olisi erotettava muista tämän luokan tuotteista. Pyyntö perustuu siihen, että nämä tuotelajit ovat strategisia unionin talouden kannalta, koska niitä käytetään uuden energian/liikkuvuuden aloilla (esim. uusia energialähteitä hyödyntävät ajoneuvot, tuuliturbiinit). Käyttäjien ja tuojien mukaan nämä tuotteet ovat erittäin arvokkaita erikoistuotteita, ja riskinä on, että samaan tuoteluokkaan kuuluvat vakiotuotteet syrjäyttävät ne. Lisäksi käyttäjät väittivät, että unionin kysyntä todennäköisesti kasvaa merkittävästi lähitulevaisuudessa ja että erityiskiintiötä olisi kasvatettava vastaavasti jatkossa. Vaikka jälkimmäisen väitteen tueksi ei esitetty mitään näyttöä, näiden tuotteiden erillinen kiintiö mahdollistaisi jatkossa esitettyjen asianmukaisesti perusteltujen pyyntöjen tarkemman tarkastelun. |
| --- | --- |

(158)

Luokan 3 (sähkötekniset levyt) osalta käyttäjäteollisuus pyysi myös, että jotkin erikoistuotteet eli ei-suuntaisrakeiset sähkötekniset teräslevyt (27) olisi erotettava muista tämän luokan tuotteista. Pyyntö perustuu siihen, että nämä tuotelajit ovat strategisia unionin talouden kannalta, koska niitä käytetään uuden energian/liikkuvuuden aloilla (esim. uusia energialähteitä hyödyntävät ajoneuvot, tuuliturbiinit). Käyttäjien ja tuojien mukaan nämä tuotteet ovat erittäin arvokkaita erikoistuotteita, ja riskinä on, että samaan tuoteluokkaan kuuluvat vakiotuotteet syrjäyttävät ne. Lisäksi käyttäjät väittivät, että unionin kysyntä todennäköisesti kasvaa merkittävästi lähitulevaisuudessa ja että erityiskiintiötä olisi kasvatettava vastaavasti jatkossa. Vaikka jälkimmäisen väitteen tueksi ei esitetty mitään näyttöä, näiden tuotteiden erillinen kiintiö mahdollistaisi jatkossa esitettyjen asianmukaisesti perusteltujen pyyntöjen tarkemman tarkastelun.

27

| (159) | Komissio katsoo vielä, että heikentämättä toimenpiteen korjaavaa vaikutusta näihin kahteen tuoteluokkaan on mahdollista luoda tuotteiden alaryhmiä, joille myönnettäisiin oma kiintiö. |
| --- | --- |

(159)

Komissio katsoo vielä, että heikentämättä toimenpiteen korjaavaa vaikutusta näihin kahteen tuoteluokkaan on mahdollista luoda tuotteiden alaryhmiä, joille myönnettäisiin oma kiintiö.

| (160) | Edellä esitetyn perusteella komissio hyväksyi pyynnöt jakaa tuoteluokka 4 (metallipinnoitetut levyt) ja tuoteluokka 3 (sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet)) kahteen alaryhmään. |
| --- | --- |

(160)

Edellä esitetyn perusteella komissio hyväksyi pyynnöt jakaa tuoteluokka 4 (metallipinnoitetut levyt) ja tuoteluokka 3 (sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet)) kahteen alaryhmään.

Uudelleentarkastelulauseke

Uudelleentarkastelulauseke

| (161) | Komissio katsoo, että unionin edun perusteella sen on ehkä mukautettava liitteissä IV.1 ja IV.2 vahvistettua tariffikiintiön tasoa tai myöntämistä, jos olosuhteet muuttuvat toimenpiteiden soveltamiskaudella. Tällainen tarkastelu voisi koskea mitä tahansa toimenpiteiden kohteena olevaa tuoteluokkaa, myös (muttei pelkästään) tuoteluokkia 3, 4, 6 ja 16, joista esitettiin yksityiskohtaisia ja perusteltuja huomautuksia tutkimuksen aikana samoin kuin komission kanssa käydyissä kahdenvälisissä kuulemisissa. Olosuhteet muuttuvat esimerkiksi silloin, jos jonkin tuoteluokan kysyntä unionissa kasvaa tai supistuu niin, että se edellyttää tariffikiintiön tason uudelleenarviointia, jos käyttöön otetaan polkumyynti- tai tasoitustulli, joka voi vaikuttaa merkittävästi tuonnin kehitykseen, tai jos Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet kehittyvät niin, että sillä saattaa olla suora vaikutus tämän tutkimuksen päätelmiin, varsinkin kaupan uudelleensuuntaamisen osalta. Komissio voi myös tarkastella, voisiko toimenpiteillä olla haitallisia vaikutuksia integroitumistavoitteisiin, joihin pyritään etuuskohteluasemassa olevien kauppakumppanien kanssa, esimerkiksi vaarantaisivatko ne merkittävästi vakautuksen tai taloudellisen kehityksen. Komissio arvioi tilannetta säännöllisesti ja harkitsee tarkastelun tekemistä vähintään kunkin toimenpiteiden soveltamisvuoden lopussa. Komissio käynnistää ensimmäisen tarkastelututkimuksen viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2019. |
| --- | --- |

(161)

Komissio katsoo, että unionin edun perusteella sen on ehkä mukautettava liitteissä IV.1 ja IV.2 vahvistettua tariffikiintiön tasoa tai myöntämistä, jos olosuhteet muuttuvat toimenpiteiden soveltamiskaudella. Tällainen tarkastelu voisi koskea mitä tahansa toimenpiteiden kohteena olevaa tuoteluokkaa, myös (muttei pelkästään) tuoteluokkia 3, 4, 6 ja 16, joista esitettiin yksityiskohtaisia ja perusteltuja huomautuksia tutkimuksen aikana samoin kuin komission kanssa käydyissä kahdenvälisissä kuulemisissa. Olosuhteet muuttuvat esimerkiksi silloin, jos jonkin tuoteluokan kysyntä unionissa kasvaa tai supistuu niin, että se edellyttää tariffikiintiön tason uudelleenarviointia, jos käyttöön otetaan polkumyynti- tai tasoitustulli, joka voi vaikuttaa merkittävästi tuonnin kehitykseen, tai jos Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet kehittyvät niin, että sillä saattaa olla suora vaikutus tämän tutkimuksen päätelmiin, varsinkin kaupan uudelleensuuntaamisen osalta. Komissio voi myös tarkastella, voisiko toimenpiteillä olla haitallisia vaikutuksia integroitumistavoitteisiin, joihin pyritään etuuskohteluasemassa olevien kauppakumppanien kanssa, esimerkiksi vaarantaisivatko ne merkittävästi vakautuksen tai taloudellisen kehityksen. Komissio arvioi tilannetta säännöllisesti ja harkitsee tarkastelun tekemistä vähintään kunkin toimenpiteiden soveltamisvuoden lopussa. Komissio käynnistää ensimmäisen tarkastelututkimuksen viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2019.

7.3   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (162) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella ja tarkasteltuaan huolellisesti asiaan liittyviä eri etuja komissio päättelee, että unionin etu edellyttää lopullisten suojatoimenpiteiden hyväksymistä tariffikiintiön muodossa, jotta voidaan estää unionin tuottajien tilanteen heikkeneminen edelleen. |
| --- | --- |

(162)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella ja tarkasteltuaan huolellisesti asiaan liittyviä eri etuja komissio päättelee, että unionin etu edellyttää lopullisten suojatoimenpiteiden hyväksymistä tariffikiintiön muodossa, jotta voidaan estää unionin tuottajien tilanteen heikkeneminen edelleen.

8.   LOPPUPÄÄTELMÄT

LOPPUPÄÄTELMÄT

| (163) | Unionin terästeollisuuden pääteltiin olevan tilanteessa, jossa 26 tuoteluokkaan kohdistuu vakavan vahingon uhka, ja tämän tilanteen katsottiin todennäköisesti kehittyvän tosiasialliseksi vakavaksi vahingoksi lähitulevaisuudessa ilman suojatoimenpiteitä. Pääteltiin myös, että on unionin edun mukaista hyväksyä asianmukaiset toimenpiteet, jotta vältetään tuonnin lisääntyminen edelleen. |
| --- | --- |

(163)

Unionin terästeollisuuden pääteltiin olevan tilanteessa, jossa 26 tuoteluokkaan kohdistuu vakavan vahingon uhka, ja tämän tilanteen katsottiin todennäköisesti kehittyvän tosiasialliseksi vakavaksi vahingoksi lähitulevaisuudessa ilman suojatoimenpiteitä. Pääteltiin myös, että on unionin edun mukaista hyväksyä asianmukaiset toimenpiteet, jotta vältetään tuonnin lisääntyminen edelleen.

8.1   Toimenpiteiden muoto ja taso

Toimenpiteiden muoto ja taso

| (164) | Komissio totesi alustavassa vaiheessa, että tariffikiintiön muodossa toteutettu toimenpide on paras tapa sovittaa yhteen unionin terästuottajien ja käyttäjien edut. Sopivasti viritettynä tällainen toimenpidemuoto mahdollistaa tuonnin kasvun saattamisen tilapäisesti tasolle, joka ei aiheuta vahinkoa unionin terästeollisuudelle mutta säilyttää asianmukaisen toimituslähteiden valinnanvaran asiakkaille tavalla, joka sopii yhteen teräsmarkkinoiden jatkuvan kilpailukykyisen toiminnan kanssa. |
| --- | --- |

(164)

Komissio totesi alustavassa vaiheessa, että tariffikiintiön muodossa toteutettu toimenpide on paras tapa sovittaa yhteen unionin terästuottajien ja käyttäjien edut. Sopivasti viritettynä tällainen toimenpidemuoto mahdollistaa tuonnin kasvun saattamisen tilapäisesti tasolle, joka ei aiheuta vahinkoa unionin terästeollisuudelle mutta säilyttää asianmukaisen toimituslähteiden valinnanvaran asiakkaille tavalla, joka sopii yhteen teräsmarkkinoiden jatkuvan kilpailukykyisen toiminnan kanssa.

| (165) | Edellä esitetyn unionin etua koskevan analyysin perusteella komissio katsoo, että tariffikiintiö on paras toimenpiteen muoto, jolla voidaan tasapainottaa kyseessä olevat eri edut eli estää vakava vahinko ja taata perinteisten kauppavirtojen säilyminen. |
| --- | --- |

(165)

Edellä esitetyn unionin etua koskevan analyysin perusteella komissio katsoo, että tariffikiintiö on paras toimenpiteen muoto, jolla voidaan tasapainottaa kyseessä olevat eri edut eli estää vakava vahinko ja taata perinteisten kauppavirtojen säilyminen.

| (166) | Huomautuksissa, jotka komissio sai väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, suurin osa teräksen käyttäjistä vastusti toimenpiteiden hyväksymistä, mutta niissä esitettiin myös hyödyllisiä ehdotuksia toimenpiteiden muuttamiseksi ja markkinoihin kohdistuvien negatiivisten vaikutusten minimoimiseksi. |
| --- | --- |

(166)

Huomautuksissa, jotka komissio sai väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, suurin osa teräksen käyttäjistä vastusti toimenpiteiden hyväksymistä, mutta niissä esitettiin myös hyödyllisiä ehdotuksia toimenpiteiden muuttamiseksi ja markkinoihin kohdistuvien negatiivisten vaikutusten minimoimiseksi.

| (167) | Saaduista huomautuksista vain hyvin harvat koskivat komission esittämiä mikrotalouden simulaatioita ja makrotalouden malleja, jotka komissio esitti tarkistaakseen kiintiön ulkopuolisen tariffin oikeasuhteisuuden. |
| --- | --- |

(167)

Saaduista huomautuksista vain hyvin harvat koskivat komission esittämiä mikrotalouden simulaatioita ja makrotalouden malleja, jotka komissio esitti tarkistaakseen kiintiön ulkopuolisen tariffin oikeasuhteisuuden.

| (168) | Makrotalouden mallin osalta viejien järjestö kolmannessa maassa kritisoi, että Armington-mallissa tuoteluokista käytetyt tarjontajoustot eroavat niistä, joita on käytetty joissakin tiettyjä terästuoteluokkia koskevissa eriytetymmissä tutkimuksissa; nämä osapuolet eivät kuitenkaan ehdottaneet vaihtoehtoisia tasoja laskelmia varten. Sama järjestö väitti myös, että komissio ei ollut ottanut huomioon hintojen merkittävää nousua Yhdysvaltojen markkinoilla, mikä houkuttelee edelleen tuontia 232 §:n mukaisista toimenpiteistä huolimatta. Eräs unionin käyttäjien järjestö ja useat viejät katsoivat, että mikrotalouden vertailuanalyysi oli tehty vain joistakin tuoteluokista, kun taas toimenpiteet kattoivat suuremman joukon tuotteita; ne kritisoivat myös sitä, että laskelmat perustuivat kiinalaisten tuottajien kustannuksiin, joiden ei voida katsoa edustavan kaikkia tuontilähteitä. Useat viejät väittivät, että komissio ei ollut selittänyt riittävästi edellä mainittujen mallien käyttöä ja että 25 prosentin kiintiön ulkopuolisen tullin vahvistaminen tällä perusteella on mielivaltaista. |
| --- | --- |

(168)

Makrotalouden mallin osalta viejien järjestö kolmannessa maassa kritisoi, että Armington-mallissa tuoteluokista käytetyt tarjontajoustot eroavat niistä, joita on käytetty joissakin tiettyjä terästuoteluokkia koskevissa eriytetymmissä tutkimuksissa; nämä osapuolet eivät kuitenkaan ehdottaneet vaihtoehtoisia tasoja laskelmia varten. Sama järjestö väitti myös, että komissio ei ollut ottanut huomioon hintojen merkittävää nousua Yhdysvaltojen markkinoilla, mikä houkuttelee edelleen tuontia 232 §:n mukaisista toimenpiteistä huolimatta. Eräs unionin käyttäjien järjestö ja useat viejät katsoivat, että mikrotalouden vertailuanalyysi oli tehty vain joistakin tuoteluokista, kun taas toimenpiteet kattoivat suuremman joukon tuotteita; ne kritisoivat myös sitä, että laskelmat perustuivat kiinalaisten tuottajien kustannuksiin, joiden ei voida katsoa edustavan kaikkia tuontilähteitä. Useat viejät väittivät, että komissio ei ollut selittänyt riittävästi edellä mainittujen mallien käyttöä ja että 25 prosentin kiintiön ulkopuolisen tullin vahvistaminen tällä perusteella on mielivaltaista.

| (169) | Komissio katsoo, että sekä mikrotalouden simulaatioilla että makrotalouden malleilla tarjotaan stilisoitu kuva todellisuudesta, mutta toisin kuin joissakin huomautuksissa väitettiin, ne ovat keinoja, jotka mahdollistavat teknisen pohdinnan vaihtoehtoisista skenaarioista, jotta voidaan tehdä tosiseikkoihin perustuvia eikä mielivaltaisia päätöksiä. |
| --- | --- |

(169)

Komissio katsoo, että sekä mikrotalouden simulaatioilla että makrotalouden malleilla tarjotaan stilisoitu kuva todellisuudesta, mutta toisin kuin joissakin huomautuksissa väitettiin, ne ovat keinoja, jotka mahdollistavat teknisen pohdinnan vaihtoehtoisista skenaarioista, jotta voidaan tehdä tosiseikkoihin perustuvia eikä mielivaltaisia päätöksiä.

| (170) | Komissio haluaa painottaa, että sen alustavassa vaiheessa vahvistaman 25 prosentin kiintiön ulkopuolisen tariffin tarkoituksena on puuttua unioniin suuntautuvan teräksen tuonnin merkittävään kasvuun, joka viimeisimmän jakson aikana on vauhdittunut, kun Yhdysvalloissa on otettu käyttöön teräksen tuontiin sovellettava yleinen 25 prosentin tariffi (poikkeuksena jotkin alkuperämaat, joihin sovelletaan erittäin rajoittavia kiintiöitä) ja Turkissa 50 prosentin tariffi. Yhdysvaltojen toimenpiteiden ilmeisenä tavoitteena on saavuttaa teollisuuspolitiikan tavoite vähentämällä keinotekoisesti teräksen tuontia 13,3 miljoonalla tonnilla, mikä puolestaan antaa Yhdysvaltojen terästeollisuudelle mahdollisuuden toimia 80 prosentin kapasiteetin käyttöasteella. |
| --- | --- |

(170)

Komissio haluaa painottaa, että sen alustavassa vaiheessa vahvistaman 25 prosentin kiintiön ulkopuolisen tariffin tarkoituksena on puuttua unioniin suuntautuvan teräksen tuonnin merkittävään kasvuun, joka viimeisimmän jakson aikana on vauhdittunut, kun Yhdysvalloissa on otettu käyttöön teräksen tuontiin sovellettava yleinen 25 prosentin tariffi (poikkeuksena jotkin alkuperämaat, joihin sovelletaan erittäin rajoittavia kiintiöitä) ja Turkissa 50 prosentin tariffi. Yhdysvaltojen toimenpiteiden ilmeisenä tavoitteena on saavuttaa teollisuuspolitiikan tavoite vähentämällä keinotekoisesti teräksen tuontia 13,3 miljoonalla tonnilla, mikä puolestaan antaa Yhdysvaltojen terästeollisuudelle mahdollisuuden toimia 80 prosentin kapasiteetin käyttöasteella.

| (171) | Toisin kuin jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, tämä tausta huomioon ottaen unionin kiintiön ulkopuolinen 25 prosentin tariffi ei ole mielivaltainen vaan täysin oikeasuhteinen toimenpide, joka on täysin johdonmukainen sen tavoitteen kanssa, että suojellaan unionin teräsmarkkinoita kasvavalta tuonnilta, joka viime aikoina on suuressa määrin johtunut kaupan vääristymisestä, jonka Yhdysvaltojen protektionistiset toimenpiteet ovat saaneet aikaan. Maailmanlaajuisesti toimivat teräksen viejät, joihin kohdistuu 25 tai 50 prosentin suuruinen tulli tai rajoittavia kiintiöitä Yhdysvalloissa, voisivat suunnata vientinsä unioniin tasoilla, jotka ylittävät niiden perinteisen myynnin, ja aiheuttaa vahinkoa unionin terästeollisuudelle, jos unionissa ei ole käytössä riittävän hillitseviä esteitä, kun tuonti alkaa ylittää perinteiset tasonsa. |
| --- | --- |

(171)

Toisin kuin jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, tämä tausta huomioon ottaen unionin kiintiön ulkopuolinen 25 prosentin tariffi ei ole mielivaltainen vaan täysin oikeasuhteinen toimenpide, joka on täysin johdonmukainen sen tavoitteen kanssa, että suojellaan unionin teräsmarkkinoita kasvavalta tuonnilta, joka viime aikoina on suuressa määrin johtunut kaupan vääristymisestä, jonka Yhdysvaltojen protektionistiset toimenpiteet ovat saaneet aikaan. Maailmanlaajuisesti toimivat teräksen viejät, joihin kohdistuu 25 tai 50 prosentin suuruinen tulli tai rajoittavia kiintiöitä Yhdysvalloissa, voisivat suunnata vientinsä unioniin tasoilla, jotka ylittävät niiden perinteisen myynnin, ja aiheuttaa vahinkoa unionin terästeollisuudelle, jos unionissa ei ole käytössä riittävän hillitseviä esteitä, kun tuonti alkaa ylittää perinteiset tasonsa.

| (172) | Tässä on jälleen korostettava, että tariffit Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden nojalla kannetaan ensimmäisestä tuonnista, minkä vuoksi ne vääristävät vakavasti tuonnin kauppavirtoja alaspäin, mutta unionin tariffikiintiöt mahdollistavat jatkuvan tuonnin kaikista alkuperämaista ilman lisäesteitä, ja niistä aiheutuu vaikutuksia vain, jos kustakin alkuperämaasta tulevia perinteisiä tuontivirtoja edustavat kiintiöt ylittyvät, esimerkiksi siksi, että Yhdysvaltojen toimenpiteiden vuoksi kauppaa suunnataan uudelleen. |
| --- | --- |

(172)

Tässä on jälleen korostettava, että tariffit Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden nojalla kannetaan ensimmäisestä tuonnista, minkä vuoksi ne vääristävät vakavasti tuonnin kauppavirtoja alaspäin, mutta unionin tariffikiintiöt mahdollistavat jatkuvan tuonnin kaikista alkuperämaista ilman lisäesteitä, ja niistä aiheutuu vaikutuksia vain, jos kustakin alkuperämaasta tulevia perinteisiä tuontivirtoja edustavat kiintiöt ylittyvät, esimerkiksi siksi, että Yhdysvaltojen toimenpiteiden vuoksi kauppaa suunnataan uudelleen.

| (173) | Ellei unioni näissä olosuhteissa ota käyttöön teräksen tuonnissa tariffikiintiötä, joka vastaa vähintään Yhdysvaltojen soveltamaa tariffia, Yhdysvaltoihin viejät saavat lisävoittoa tai minimoivat tappioita suuntaamalla myyntiä EU:hun. Analyysi osoittaa, että kiintiön ulkopuolisen tariffitason, jolla voidaan varmistaa unionin vähimmäistason suoja kaupan uudelleensuuntaamista vastaan, on oltava vähintään 25 prosenttia. Tämä taso ei kuitenkaan lopeta kaupan uudelleensuuntaamista. Koska protektionistiset toimenpiteet ovat työntäneet hintaa ylöspäin Yhdysvalloissa, merkittävästä osasta Yhdysvaltojen terästuotantoa, joka oli aiemmin kannattamatonta, tulee kannattavaa, ja se korvaa tuontia ja suuntaa kauppaa kohti muita markkinoita, joista unioni on houkuttelevin vaihtoehto. |
| --- | --- |

(173)

Ellei unioni näissä olosuhteissa ota käyttöön teräksen tuonnissa tariffikiintiötä, joka vastaa vähintään Yhdysvaltojen soveltamaa tariffia, Yhdysvaltoihin viejät saavat lisävoittoa tai minimoivat tappioita suuntaamalla myyntiä EU:hun. Analyysi osoittaa, että kiintiön ulkopuolisen tariffitason, jolla voidaan varmistaa unionin vähimmäistason suoja kaupan uudelleensuuntaamista vastaan, on oltava vähintään 25 prosenttia. Tämä taso ei kuitenkaan lopeta kaupan uudelleensuuntaamista. Koska protektionistiset toimenpiteet ovat työntäneet hintaa ylöspäin Yhdysvalloissa, merkittävästä osasta Yhdysvaltojen terästuotantoa, joka oli aiemmin kannattamatonta, tulee kannattavaa, ja se korvaa tuontia ja suuntaa kauppaa kohti muita markkinoita, joista unioni on houkuttelevin vaihtoehto.

| (174) | Tähän liittyen unionin tuotannonalan ehdottamat ja alustavassa vaiheessa komission esittämät unioniin tuonnin katetuoton mikrotaloudelliset simulaatiot ovat keskeisessä asemassa tarkasteltaessa sellaisen viejän kaupallista käyttäytymistä, jolla on vaihtoehtona myyminen Yhdysvaltojen markkinoilla 232 §:n mukaisten tariffien maksamisen jälkeen tai vienti unioniin lisäämällä vähitellen perinteistä myyntiään tällaisen maksun välttämiseksi. |
| --- | --- |

(174)

Tähän liittyen unionin tuotannonalan ehdottamat ja alustavassa vaiheessa komission esittämät unioniin tuonnin katetuoton mikrotaloudelliset simulaatiot ovat keskeisessä asemassa tarkasteltaessa sellaisen viejän kaupallista käyttäytymistä, jolla on vaihtoehtona myyminen Yhdysvaltojen markkinoilla 232 §:n mukaisten tariffien maksamisen jälkeen tai vienti unioniin lisäämällä vähitellen perinteistä myyntiään tällaisen maksun välttämiseksi.

| (175) | Joidenkin osapuolten esittämien huomautusten vastaisesti simulaatioiden perusteella tehdyt olettamukset ovat realistisia ja varovaisia. Ne eivät myöskään perustu Kiinan kustannuksiin. Simulaatioissa käytetty tärkein kustannustekijä on raaka-ainekori, joka on arvotettu kansainvälisillä hinnoilla. Kiinan vertailuarvoja käytetään raaka-aineiden lisäksi tulevien muuttuvien kustannusten suhteellisesti pienemmässä osuudessa, koska Kiina on yksi suurimmista viejistä kaikissa tuoteluokissa. Maahantuontikustannusten laskemiseksi valitut rahtikustannukset Kiinasta unioniin ovat erittäin varovainen oletus laskelmissa, koska jos käytettäisiin alempia rahtikustannuksia muista mahdollisista alkuperämaista, katetuotto olisi korkeampi. |
| --- | --- |

(175)

Joidenkin osapuolten esittämien huomautusten vastaisesti simulaatioiden perusteella tehdyt olettamukset ovat realistisia ja varovaisia. Ne eivät myöskään perustu Kiinan kustannuksiin. Simulaatioissa käytetty tärkein kustannustekijä on raaka-ainekori, joka on arvotettu kansainvälisillä hinnoilla. Kiinan vertailuarvoja käytetään raaka-aineiden lisäksi tulevien muuttuvien kustannusten suhteellisesti pienemmässä osuudessa, koska Kiina on yksi suurimmista viejistä kaikissa tuoteluokissa. Maahantuontikustannusten laskemiseksi valitut rahtikustannukset Kiinasta unioniin ovat erittäin varovainen oletus laskelmissa, koska jos käytettäisiin alempia rahtikustannuksia muista mahdollisista alkuperämaista, katetuotto olisi korkeampi.

| (176) | Näiden simulaatioiden avulla on mahdollista laskea kiintiön ulkopuolisten tariffien tosiasiallinen taso, joka voi hillitä kaupan uudelleensuuntaamista. Kuten väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa selitetään, simulaatiot osoittavat, että sellaisen viejän, joka vie unioniin suurta valikoimaa tutkimuksen kohteena olevia edustavimpia terästuoteluokkia, myynnin katetuotto on yli 30 prosenttia (mediaani 34 prosenttia). Ainoastaan kiintiön ylittävillä tariffeilla voitaisiin kompensoida täysin unionin markkinoille tulevan teräksen tuonnin katetuotto ja poistaa näin Yhdysvaltoihin vientiä harjoittavien toimijoiden kannustin suunnata myyntiä unionin markkinoille, koska tämän tariffin vuoksi siitä tulee kannattamatonta. |
| --- | --- |

(176)

Näiden simulaatioiden avulla on mahdollista laskea kiintiön ulkopuolisten tariffien tosiasiallinen taso, joka voi hillitä kaupan uudelleensuuntaamista. Kuten väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa selitetään, simulaatiot osoittavat, että sellaisen viejän, joka vie unioniin suurta valikoimaa tutkimuksen kohteena olevia edustavimpia terästuoteluokkia, myynnin katetuotto on yli 30 prosenttia (mediaani 34 prosenttia). Ainoastaan kiintiön ylittävillä tariffeilla voitaisiin kompensoida täysin unionin markkinoille tulevan teräksen tuonnin katetuotto ja poistaa näin Yhdysvaltoihin vientiä harjoittavien toimijoiden kannustin suunnata myyntiä unionin markkinoille, koska tämän tariffin vuoksi siitä tulee kannattamatonta.

| (177) | Tätä taustaa vasten unioni on päättänyt hyväksyä vähiten häiriötä aiheuttavaksi kiintiön ylittäväksi tariffin tasoksi 25 prosenttia, joka on edellä käsiteltyjen vaihtoehtojen joukossa alimmassa päässä. Tämä kiintiön ylittävä tariffi ei myönnä täyttä suojaa, joka suojaisi unionin täysin kaupan uudelleensuuntaamiselta. Tariffi mahdollistaa vapaat perinteiset tuontivirrat ja tariffin maksamisesta huolimatta myös sen, että unionin markkinoilla on edelleen mahdollista säilyttää vähäinen osuus uudelleensuunnattua myyntiä, vaikka perinteiset kauppavirrat ylittyisivätkin, jotta voidaan vastata odotettuun kysynnän kasvuun. |
| --- | --- |

(177)

Tätä taustaa vasten unioni on päättänyt hyväksyä vähiten häiriötä aiheuttavaksi kiintiön ylittäväksi tariffin tasoksi 25 prosenttia, joka on edellä käsiteltyjen vaihtoehtojen joukossa alimmassa päässä. Tämä kiintiön ylittävä tariffi ei myönnä täyttä suojaa, joka suojaisi unionin täysin kaupan uudelleensuuntaamiselta. Tariffi mahdollistaa vapaat perinteiset tuontivirrat ja tariffin maksamisesta huolimatta myös sen, että unionin markkinoilla on edelleen mahdollista säilyttää vähäinen osuus uudelleensuunnattua myyntiä, vaikka perinteiset kauppavirrat ylittyisivätkin, jotta voidaan vastata odotettuun kysynnän kasvuun.

| (178) | Asianomaisten osapuolten esittämistä huomautuksista, jotka koskivat yhtä ainoaa makrotaloudellista mallia, jossa otetaan huomioon kaikki tuoteluokat yhdessä eikä käytetä eriytetympää analyysiä mallin sisällä, komissio katsoo, kuten alustavassa vaiheessa ja edellä 2 jaksossa selitetään, että tuoteluokkien välisten – sekä tarjontaan että kysyntään liittyvien – tiiviiden yhteyksien vuoksi tällainen yleinen analyysi on täysin asianmukainen, etenkin jos käytetään varovaisia joustoarvoja. |
| --- | --- |

(178)

Asianomaisten osapuolten esittämistä huomautuksista, jotka koskivat yhtä ainoaa makrotaloudellista mallia, jossa otetaan huomioon kaikki tuoteluokat yhdessä eikä käytetä eriytetympää analyysiä mallin sisällä, komissio katsoo, kuten alustavassa vaiheessa ja edellä 2 jaksossa selitetään, että tuoteluokkien välisten – sekä tarjontaan että kysyntään liittyvien – tiiviiden yhteyksien vuoksi tällainen yleinen analyysi on täysin asianmukainen, etenkin jos käytetään varovaisia joustoarvoja.

| (179) | Väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa komissio totesi, että se seuraa tiiviisti tuonnin kehitystä ennen lopullisen kantansa hyväksymistä. Tutkimuksen kohteena olevia teräksen tuoteluokkia koskevat Yhdysvaltojen ja unionin tilastot osoittavat, että Yhdysvaltojen markkinoilla 232 §:n mukaisten toimenpiteiden aiheuttamista merkittävistä hinnankorotuksista huolimatta tuonti Yhdysvaltoihin on vähentynyt pysyvästi ja merkittävästi viimeisten kuuden kuukauden aikana toukokuusta 2018 lähtien, mikä vastaa samojen teräksen tuoteluokkien jatkuvaa tuonnin kasvua unioniin samalla kaudella. Toukokuun ja syyskuun 2018 välillä tutkimuksen kohteena olevien teräsluokkien tuonti Yhdysvaltoihin väheni 2,6 miljoonaa tonnia verrattuna samaan kauteen vuonna 2017, kun taas samojen tuotteiden tuonti EU:hun lisääntyi merkittävästi eli 2 miljoonaa tonnia (77 % Yhdysvaltojen vähennyksestä) samalla kaudella. Kyseessä on selvä suuntaus ylöspäin. Tiedot osoittavat, että Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten protektionististen toimenpiteiden haluttu vaikutus – eli teräksen tuonnin vähentäminen 13,3 miljoonalla tonnilla vuoden 2017 tasoon verrattuna – on toteutumassa. Todetut tuoreimmat tuontisuuntaukset eivät näin ollen vaikuta olevan ristiriidassa mallissa esitettyjen oletusten kanssa: niiden mukaan mahdollinen kaupan uudelleensuuntaaminen olisi 70 prosenttia, johon Yhdysvaltojen toimenpiteillä mahdollisesti päästäisiin, kunhan niiden täydet protektionistiset vaikutukset tulisivat voimaan. Tämä ei ole ristiriidassa myöskään tästä seuraavan tarpeen kanssa eli kiintiön ylittäväksi tariffiksi on asetettava yli 30 prosenttia, jotta unionin markkinoita voidaan suojata täysin näiden toimenpiteiden vaikutuksilta. Taso on yhdenmukainen myös edellä kuvattujen mikrotaloudellisten simulaatioiden tulosten kanssa. |
| --- | --- |

(179)

Väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa komissio totesi, että se seuraa tiiviisti tuonnin kehitystä ennen lopullisen kantansa hyväksymistä. Tutkimuksen kohteena olevia teräksen tuoteluokkia koskevat Yhdysvaltojen ja unionin tilastot osoittavat, että Yhdysvaltojen markkinoilla 232 §:n mukaisten toimenpiteiden aiheuttamista merkittävistä hinnankorotuksista huolimatta tuonti Yhdysvaltoihin on vähentynyt pysyvästi ja merkittävästi viimeisten kuuden kuukauden aikana toukokuusta 2018 lähtien, mikä vastaa samojen teräksen tuoteluokkien jatkuvaa tuonnin kasvua unioniin samalla kaudella. Toukokuun ja syyskuun 2018 välillä tutkimuksen kohteena olevien teräsluokkien tuonti Yhdysvaltoihin väheni 2,6 miljoonaa tonnia verrattuna samaan kauteen vuonna 2017, kun taas samojen tuotteiden tuonti EU:hun lisääntyi merkittävästi eli 2 miljoonaa tonnia (77 % Yhdysvaltojen vähennyksestä) samalla kaudella. Kyseessä on selvä suuntaus ylöspäin. Tiedot osoittavat, että Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten protektionististen toimenpiteiden haluttu vaikutus – eli teräksen tuonnin vähentäminen 13,3 miljoonalla tonnilla vuoden 2017 tasoon verrattuna – on toteutumassa. Todetut tuoreimmat tuontisuuntaukset eivät näin ollen vaikuta olevan ristiriidassa mallissa esitettyjen oletusten kanssa: niiden mukaan mahdollinen kaupan uudelleensuuntaaminen olisi 70 prosenttia, johon Yhdysvaltojen toimenpiteillä mahdollisesti päästäisiin, kunhan niiden täydet protektionistiset vaikutukset tulisivat voimaan. Tämä ei ole ristiriidassa myöskään tästä seuraavan tarpeen kanssa eli kiintiön ylittäväksi tariffiksi on asetettava yli 30 prosenttia, jotta unionin markkinoita voidaan suojata täysin näiden toimenpiteiden vaikutuksilta. Taso on yhdenmukainen myös edellä kuvattujen mikrotaloudellisten simulaatioiden tulosten kanssa.

| (180) | Näin ollen komissio on päättänyt vahvistaa kiintiön ylittäväksi tariffiksi 25 prosenttia, joka on alin ja vähiten häiriötä aiheuttava korjaava vaihtoehto kaupan uudelleensuuntaamista vastaan, joka on aiheutunut Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(180)

Näin ollen komissio on päättänyt vahvistaa kiintiön ylittäväksi tariffiksi 25 prosenttia, joka on alin ja vähiten häiriötä aiheuttava korjaava vaihtoehto kaupan uudelleensuuntaamista vastaan, joka on aiheutunut Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisista toimenpiteistä.

8.2   Tariffikiintiöiden hallinnointi

Tariffikiintiöiden hallinnointi

| (181) | Unionin etua koskevat näkökohdat huomioon ottaen ja jotta voidaan säilyttää perinteiset kauppavirrat mahdollisuuksien mukaan, paras tapa varmistaa tariffikiintiöiden optimaalinen käyttö on jakaa ne niiden maiden kesken, joille on huomattavaa etua tarkasteltavana olevan tuotteen toimittamisesta, ja muiden osalta jakaa ne vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevien tulli-ilmoitusten hyväksymispäivien aikajärjestyksen mukaisesti, kuten komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/2447 (28) säädetään. Tämä hallinnointimenettely edellyttää jäsenvaltioiden ja komission välistä tiivistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

(181)

Unionin etua koskevat näkökohdat huomioon ottaen ja jotta voidaan säilyttää perinteiset kauppavirrat mahdollisuuksien mukaan, paras tapa varmistaa tariffikiintiöiden optimaalinen käyttö on jakaa ne niiden maiden kesken, joille on huomattavaa etua tarkasteltavana olevan tuotteen toimittamisesta, ja muiden osalta jakaa ne vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevien tulli-ilmoitusten hyväksymispäivien aikajärjestyksen mukaisesti, kuten komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/2447 (28) säädetään. Tämä hallinnointimenettely edellyttää jäsenvaltioiden ja komission välistä tiivistä yhteistyötä.

28

| (182) | Mahdollisuus olla soveltamatta tariffikiintiötä kehitysmaista tuotuihin tavaroihin riippuu tavaroiden alkuperästä. Tästä syystä olisi sovellettava unionissa tällä hetkellä voimassa olevia muun kuin etuuskohteluun oikeuttavan alkuperän määrittämisen perusteita. |
| --- | --- |

(182)

Mahdollisuus olla soveltamatta tariffikiintiötä kehitysmaista tuotuihin tavaroihin riippuu tavaroiden alkuperästä. Tästä syystä olisi sovellettava unionissa tällä hetkellä voimassa olevia muun kuin etuuskohteluun oikeuttavan alkuperän määrittämisen perusteita.

| (183) | Jotta perinteiset kauppavirrat voisivat edelleen jatkua, kullekin tuoteluokalle, jota varten tällä asetuksella otetaan käyttöön lopullisia toimenpiteitä, määritetään erityinen kiintiö. |
| --- | --- |

(183)

Jotta perinteiset kauppavirrat voisivat edelleen jatkua, kullekin tuoteluokalle, jota varten tällä asetuksella otetaan käyttöön lopullisia toimenpiteitä, määritetään erityinen kiintiö.

8.3   Sovellettavat polkumyynnin ja tukien vastaiset toimenpiteet

Sovellettavat polkumyynnin ja tukien vastaiset toimenpiteet

| (184) | Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen useat käyttäjät ja tuojat toistivat, että unionin tuottajat eivät tarvitse lisäsuojaa voimassa olevien polkumyynnin ja tukien vastaisten toimenpiteiden vuoksi ja että suojatoimenpiteitä ja polkumyynnin/tukien vastaisia toimenpiteitä ei missään tapauksessa pitäisi kumuloida. |
| --- | --- |

(184)

Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen useat käyttäjät ja tuojat toistivat, että unionin tuottajat eivät tarvitse lisäsuojaa voimassa olevien polkumyynnin ja tukien vastaisten toimenpiteiden vuoksi ja että suojatoimenpiteitä ja polkumyynnin/tukien vastaisia toimenpiteitä ei missään tapauksessa pitäisi kumuloida.

| (185) | Komissio muistuttaa, että polkumyynnin ja tukien vastaisilla toimenpiteillä ei pyritä sulkemaan unionin markkinoita vaan vain korjaamaan vahinkoa aiheuttavia kauppakäytäntöjä. Kyseiset toimenpiteet kohdistetaan maakohtaisiin polkumyynti- ja tukitilanteisiin, niillä on eri soveltamisala ja tarkoitus kuin tällä asetuksella käyttöön otettavilla suojatoimenpiteillä eivätkä ne ole keskenään poissulkevia. |
| --- | --- |

(185)

Komissio muistuttaa, että polkumyynnin ja tukien vastaisilla toimenpiteillä ei pyritä sulkemaan unionin markkinoita vaan vain korjaamaan vahinkoa aiheuttavia kauppakäytäntöjä. Kyseiset toimenpiteet kohdistetaan maakohtaisiin polkumyynti- ja tukitilanteisiin, niillä on eri soveltamisala ja tarkoitus kuin tällä asetuksella käyttöön otettavilla suojatoimenpiteillä eivätkä ne ole keskenään poissulkevia.

| (186) | Komissio kuitenkin myöntää, kuten väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 117 kappaleessa todetaan, että polkumyynnin ja tukien vastaisten toimenpiteiden kumulaatio suojatoimenpiteiden kanssa saattaa johtaa haluttua suurempaan vaikutukseen. Koska kumulaatioon liittyvä kysymys tulee esiin vasta, kun tariffikiintiön yläraja saavutetaan, komissio tarkastelee tarvetta puuttua siihen myöhemmässä vaiheessa, kun se tulee ajankohtaiseksi. Jotta vältyttäisiin ”kaksinkertaisilta korjauksilta” tariffikiintiön ylittyessä, komissio voi pitää tarpeellisena voimassa olevan polkumyynti- ja tasoitustullin suspendoimista tai alentamista sen varmistamiseksi, että näiden toimenpiteiden yhteisvaikutus ei ylitä käytössä olevien suojatoimenpiteiden tai polkumyynti-/tasoitustullien suurinta tasoa. |
| --- | --- |

(186)

Komissio kuitenkin myöntää, kuten väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 117 kappaleessa todetaan, että polkumyynnin ja tukien vastaisten toimenpiteiden kumulaatio suojatoimenpiteiden kanssa saattaa johtaa haluttua suurempaan vaikutukseen. Koska kumulaatioon liittyvä kysymys tulee esiin vasta, kun tariffikiintiön yläraja saavutetaan, komissio tarkastelee tarvetta puuttua siihen myöhemmässä vaiheessa, kun se tulee ajankohtaiseksi. Jotta vältyttäisiin ”kaksinkertaisilta korjauksilta” tariffikiintiön ylittyessä, komissio voi pitää tarpeellisena voimassa olevan polkumyynti- ja tasoitustullin suspendoimista tai alentamista sen varmistamiseksi, että näiden toimenpiteiden yhteisvaikutus ei ylitä käytössä olevien suojatoimenpiteiden tai polkumyynti-/tasoitustullien suurinta tasoa.

8.4   Kesto

Kesto

| (187) | Komissio katsoo, että toimenpiteiden olisi oltava voimassa kolme vuotta (mukaan luettuna väliaikaisten toimenpiteiden voimassaolokausi) niin, että ne päättyvät 30 päivänä kesäkuuta 2021. Tariffikiintiö olisi avattava kaudeksi 2.2.2019–30.6.2019, sen jälkeen kaudeksi 1.7.2019–30.6.2020 ja sen jälkeen kaudeksi 1.7.2020–30.6.2021, kuten liitteessä IV täsmennetään kunkin tuoteluokan osalta. |
| --- | --- |

(187)

Komissio katsoo, että toimenpiteiden olisi oltava voimassa kolme vuotta (mukaan luettuna väliaikaisten toimenpiteiden voimassaolokausi) niin, että ne päättyvät 30 päivänä kesäkuuta 2021. Tariffikiintiö olisi avattava kaudeksi 2.2.2019–30.6.2019, sen jälkeen kaudeksi 1.7.2019–30.6.2020 ja sen jälkeen kaudeksi 1.7.2020–30.6.2021, kuten liitteessä IV täsmennetään kunkin tuoteluokan osalta.

| (188) | Koska toimenpiteiden kesto on yli vuosi, niitä on asteittain kevennettävä soveltamisaikana säännöllisin väliajoin. Komissio katsoo, että asianmukaisin tapa keventää toimenpiteitä on korottaa tullittoman kiintiön tasoa 5 prosenttia kunkin vuoden jälkeen. Tähän olisi sisällytettävä väliaikaisten toimenpiteiden soveltamiskausi, mikä tarkoittaa sitä, että toimenpiteitä kevennetään ensimmäisen kerran 1 päivänä heinäkuuta 2019 ja toisen kerran 1 päivänä heinäkuuta 2020. Myöhemmät toimenpiteiden keventämiset noudattavat samaa mallia. |
| --- | --- |

(188)

Koska toimenpiteiden kesto on yli vuosi, niitä on asteittain kevennettävä soveltamisaikana säännöllisin väliajoin. Komissio katsoo, että asianmukaisin tapa keventää toimenpiteitä on korottaa tullittoman kiintiön tasoa 5 prosenttia kunkin vuoden jälkeen. Tähän olisi sisällytettävä väliaikaisten toimenpiteiden soveltamiskausi, mikä tarkoittaa sitä, että toimenpiteitä kevennetään ensimmäisen kerran 1 päivänä heinäkuuta 2019 ja toisen kerran 1 päivänä heinäkuuta 2020. Myöhemmät toimenpiteiden keventämiset noudattavat samaa mallia.

8.5   Terästuotteiden valvonta

Terästuotteiden valvonta

| (189) | Tämän tutkimuksen kohteena oleviin terästuotteisiin kohdistuvia valvontatoimenpiteitä otettiin käyttöön huhtikuussa 2016, kun vaikutti siltä, että tuontisuuntaukset uhkasivat aiheuttaa vakavaa vahinkoa. Tutkimuksen tulokset ja lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotto huomioon ottaen komissio katsoo, että suojatoimenpiteiden kohteena olevien terästuotteiden valvonta olisi keskeytettävä suojatoimenpiteiden voimassaolon ajaksi. |
| --- | --- |

(189)

Tämän tutkimuksen kohteena oleviin terästuotteisiin kohdistuvia valvontatoimenpiteitä otettiin käyttöön huhtikuussa 2016, kun vaikutti siltä, että tuontisuuntaukset uhkasivat aiheuttaa vakavaa vahinkoa. Tutkimuksen tulokset ja lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotto huomioon ottaen komissio katsoo, että suojatoimenpiteiden kohteena olevien terästuotteiden valvonta olisi keskeytettävä suojatoimenpiteiden voimassaolon ajaksi.

9.   TIETTYJEN MAIDEN JÄTTÄMINEN LOPULLISTEN TOIMENPITEIDEN SOVELTAMISALAN ULKOPUOLELLE

TIETTYJEN MAIDEN JÄTTÄMINEN LOPULLISTEN TOIMENPITEIDEN SOVELTAMISALAN ULKOPUOLELLE

| (190) | Asetuksen (EU) 2015/478 18 artiklan ja unionin kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti suojatoimenpiteitä ei pitäisi soveltaa WTO:n jäsenenä olevasta kehitysmaasta peräisin olevaan tuotteeseen, jos kyseisen maan osuus kyseisen tuotteen tuonnista unioniin on enintään kolme prosenttia, edellyttäen, että kaikkien niiden WTO:n jäsenenä olevien kehitysmaiden, joiden osuus unionin tuonnista on vähemmän kuin kolme prosenttia, osuus kyseisen tuotteen kokonaistuonnista unioniin on yhteensä enintään yhdeksän prosenttia. |
| --- | --- |

(190)

Asetuksen (EU) 2015/478 18 artiklan ja unionin kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti suojatoimenpiteitä ei pitäisi soveltaa WTO:n jäsenenä olevasta kehitysmaasta peräisin olevaan tuotteeseen, jos kyseisen maan osuus kyseisen tuotteen tuonnista unioniin on enintään kolme prosenttia, edellyttäen, että kaikkien niiden WTO:n jäsenenä olevien kehitysmaiden, joiden osuus unionin tuonnista on vähemmän kuin kolme prosenttia, osuus kyseisen tuotteen kokonaistuonnista unioniin on yhteensä enintään yhdeksän prosenttia.

| (191) | Komission lopullisten päätelmien mukaan tarkasteltavana olevat tietyistä kehitysmaista peräisin olevat tuoteluokat täyttävät edellä mainitusta poikkeuksesta hyötymistä koskevat vaatimukset. Liitteessä III.2 (Luettelo tuoteluokista, jotka ovat peräisin lopullisten toimenpiteiden soveltamisalaan kuuluvista kehitysmaista) luetellaan kyseiset kehitysmaat tämän asetuksen soveltamiseksi. Siinä myös mainitaan kunkin 26 tuoteluokan osalta kehitysmaat, joihin väliaikaisia toimenpiteitä sovelletaan. Komissio katsoo aiheelliseksi laskea kehitysmaista tulevan tuonnin määrän viimeisimmältä jaksolta käytettävissä olevien tilastojen perusteella kussakin tuoteluokassa, sillä tariffikiintiö vahvistetaan ottamalla huomioon myös perinteiset kauppavirrat kustakin luokasta yksittäin. |
| --- | --- |

(191)

Komission lopullisten päätelmien mukaan tarkasteltavana olevat tietyistä kehitysmaista peräisin olevat tuoteluokat täyttävät edellä mainitusta poikkeuksesta hyötymistä koskevat vaatimukset. Liitteessä III.2 (Luettelo tuoteluokista, jotka ovat peräisin lopullisten toimenpiteiden soveltamisalaan kuuluvista kehitysmaista) luetellaan kyseiset kehitysmaat tämän asetuksen soveltamiseksi. Siinä myös mainitaan kunkin 26 tuoteluokan osalta kehitysmaat, joihin väliaikaisia toimenpiteitä sovelletaan. Komissio katsoo aiheelliseksi laskea kehitysmaista tulevan tuonnin määrän viimeisimmältä jaksolta käytettävissä olevien tilastojen perusteella kussakin tuoteluokassa, sillä tariffikiintiö vahvistetaan ottamalla huomioon myös perinteiset kauppavirrat kustakin luokasta yksittäin.

Luettelo tuoteluokista, jotka ovat peräisin lopullisten toimenpiteiden soveltamisalaan kuuluvista kehitysmaista

| (192) | Koska poikkeusta sovelletaan WTO:n jäsenenä oleviin kehitysmaihin niin kauan kuin maan osuus unioniin suuntautuvasta tuonnista on enintään 3 prosenttia, komissio arvioi tilannetta säännöllisesti ja vähintään kunkin toimenpiteiden soveltamisvuoden lopussa, jotta voidaan tarkastella, onko mikään maa ylittänyt edellä mainittua rajaa ja olisiko se sisällytettävä suojatoimenpiteiden soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(192)

Koska poikkeusta sovelletaan WTO:n jäsenenä oleviin kehitysmaihin niin kauan kuin maan osuus unioniin suuntautuvasta tuonnista on enintään 3 prosenttia, komissio arvioi tilannetta säännöllisesti ja vähintään kunkin toimenpiteiden soveltamisvuoden lopussa, jotta voidaan tarkastella, onko mikään maa ylittänyt edellä mainittua rajaa ja olisiko se sisällytettävä suojatoimenpiteiden soveltamisalaan.

| (193) | Kuten väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 80 kappaleessa esitetään ja kun otetaan huomioon markkinoiden läheinen yhdentyminen ETA-maiden markkinoiden kanssa, näistä maista tulevan tuonnin kokonaismäärät ja kaupan uudelleensuuntaamisen vähäinen riski, komissio katsoo, että Norjasta, Islannista ja Liechtensteinista peräisin olevat arvioitavana olevat tuotteet olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Kahdenvälisten velvoitteiden noudattamiseksi myös tietyt maat, joiden kanssa unioni on allekirjoittanut talouskumppanuussopimuksen, joka on voimassa (29), olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio ei saanut mitään huomautuksia, jotka johtaisivat näiden päätelmien muuttamiseen, minkä vuoksi ne vahvistetaan. |
| --- | --- |

(193)

Kuten väliaikaisia toimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 80 kappaleessa esitetään ja kun otetaan huomioon markkinoiden läheinen yhdentyminen ETA-maiden markkinoiden kanssa, näistä maista tulevan tuonnin kokonaismäärät ja kaupan uudelleensuuntaamisen vähäinen riski, komissio katsoo, että Norjasta, Islannista ja Liechtensteinista peräisin olevat arvioitavana olevat tuotteet olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Kahdenvälisten velvoitteiden noudattamiseksi myös tietyt maat, joiden kanssa unioni on allekirjoittanut talouskumppanuussopimuksen, joka on voimassa (29), olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio ei saanut mitään huomautuksia, jotka johtaisivat näiden päätelmien muuttamiseen, minkä vuoksi ne vahvistetaan.

29

10.   UNIONIN JA KOLMANSIEN MAIDEN KAHDENVÄLISISTÄ SOPIMUKSISTA JOHTUVAT VELVOITTEET

UNIONIN JA KOLMANSIEN MAIDEN KAHDENVÄLISISTÄ SOPIMUKSISTA JOHTUVAT VELVOITTEET

| (194) | Komissio varmisti, että tämän asetuksen nojalla toteutettavissa suojatoimenpiteissä noudatetaan myös tiettyjen kolmansien maiden kanssa allekirjoitettujen kahdenvälisten sopimusten velvoitteita. |
| --- | --- |

(194)

Komissio varmisti, että tämän asetuksen nojalla toteutettavissa suojatoimenpiteissä noudatetaan myös tiettyjen kolmansien maiden kanssa allekirjoitettujen kahdenvälisten sopimusten velvoitteita.

| (195) | On syytä huomata, että entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta unioniin tulevan tuonnin todettiin lisääntyneen merkittävästi tutkimusajanjakson aikana ja vaikuttaneen unionin terästeollisuuteen kohdistuvan vakavan vahingon uhkaan. Tämä tuonti täyttää näin ollen edellytykset, joita vaaditaan suojatoimenpiteiden toteuttamiseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen (30) 37 artiklan 1 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(195)

On syytä huomata, että entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta unioniin tulevan tuonnin todettiin lisääntyneen merkittävästi tutkimusajanjakson aikana ja vaikuttaneen unionin terästeollisuuteen kohdistuvan vakavan vahingon uhkaan. Tämä tuonti täyttää näin ollen edellytykset, joita vaaditaan suojatoimenpiteiden toteuttamiseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen (30) 37 artiklan 1 kohdan nojalla.

30

| (196) | Tutkimuksen soveltamisala ja päätelmät huomioon ottaen katsotaan myös, että terässektorilla on vakavia häiriöitä, minkä vuoksi suojatoimenpiteet ovat perusteltuja myös vuonna 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen (31) 26 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(196)

Tutkimuksen soveltamisala ja päätelmät huomioon ottaen katsotaan myös, että terässektorilla on vakavia häiriöitä, minkä vuoksi suojatoimenpiteet ovat perusteltuja myös vuonna 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen (31) 26 artiklan nojalla.

31

| (197) | Myös Turkista peräisin oleva tuonti täyttää Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden kaupasta tehdyn Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Turkin tasavallan välisen sopimuksen (32) 12 artiklan sekä Euroopan talousyhteisön ja Turkin väliseen assosiointisopimukseen liitetyn, 23 päivänä marraskuuta 1970 allekirjoitetun lisäpöytäkirjan (33) 60 artiklan mukaiset edellytykset. |
| --- | --- |

(197)

Myös Turkista peräisin oleva tuonti täyttää Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden kaupasta tehdyn Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Turkin tasavallan välisen sopimuksen (32) 12 artiklan sekä Euroopan talousyhteisön ja Turkin väliseen assosiointisopimukseen liitetyn, 23 päivänä marraskuuta 1970 allekirjoitetun lisäpöytäkirjan (33) 60 artiklan mukaiset edellytykset.

32

33

11.   LOPPUPÄÄTELMÄT

LOPPUPÄÄTELMÄT

| (198) | Tuomioistuimen oikeuskäytäntö (34) huomioon ottaen on aiheellista säätää viivästyskoroista, jotka on maksettava, jos lopulliset tullit mahdollisesti palautetaan, koska voimassa olevissa tulleja koskevissa säännöksissä ei säädetä tällaisesta korosta, ja kansallisten sääntöjen soveltaminen johtaisi kohtuuttomiin vääristymiin talouden toimijoiden välillä riippuen siitä, mikä jäsenvaltio valitaan tulliselvitystä varten. |
| --- | --- |

(198)

Tuomioistuimen oikeuskäytäntö (34) huomioon ottaen on aiheellista säätää viivästyskoroista, jotka on maksettava, jos lopulliset tullit mahdollisesti palautetaan, koska voimassa olevissa tulleja koskevissa säännöksissä ei säädetä tällaisesta korosta, ja kansallisten sääntöjen soveltaminen johtaisi kohtuuttomiin vääristymiin talouden toimijoiden välillä riippuen siitä, mikä jäsenvaltio valitaan tulliselvitystä varten.

34

| (199) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2015/478 3 artiklan 3 kohdalla ja asetuksen (EU) 2015/755 22 artiklan 3 kohdalla perustetun suojatoimenpidekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(199)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2015/478 3 artiklan 3 kohdalla ja asetuksen (EU) 2015/755 22 artiklan 3 kohdalla perustetun suojatoimenpidekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Avataan kullekin asianomaiselle 26 tuoteluokalle unioniin tuontia koskevat tariffikiintiöt (määritetty viittaamalla liitteessä I täsmennettyihin CN-koodeihin) kutakin liitteessä IV.1 ja IV.2 lueteltua ajanjaksoa varten, jollei 6 ja 7 artiklasta muuta johdu.

2.   Myönnetään kunkin asianomaisen tuoteluokan osalta, lukuun ottamatta tuoteluokkaa 1, osa kustakin tariffikiintiöstä liitteessä IV täsmennetyille maille.

3.   Myönnetään jäljellä oleva osa kustakin tariffikiintiöstä samoin kuin tariffikiintiö tuoteluokan 1 osalta hakujärjestyksessä kutakin toimenpiteiden soveltamiskauden vuosineljännestä kohti tasapuolisesti jaetun tariffikiintiön perusteella.

4.   Lopetetaan kuhunkin kuukausittaiseen kiintiöön lukeminen komission kahdentenakymmenentenä työpäivänä vuosineljänneksen päättymisestä. Siirretään automaattisesti kunkin vuosineljänneksen päättyessä tariffikiintiön käyttämätön määrä seuraavalle vuosineljännekselle. Kunkin soveltamisvuoden viimeisen neljänneksen päättyessä lopullisen tariffikiintiön käyttämätöntä määrää ei siirretä.

5.   Jos jokin tietty maa käyttää loppuun 2 kohdan mukaisen kiintiönsä, tuonti kyseisestä maasta voi tapahtua saman tuoteluokan osalta jäljellä olevan tariffikiintiön mukaisesti. Kyseistä säännöstä sovelletaan vain lopullisen tariffikiintiön kunkin soveltamisvuoden viimeisen neljänneksen aikana.

6.   Jos kyseinen tariffikiintiö on käytetty loppuun tai jos tuoteluokkien tuontiin ei sovelleta kyseistä tariffikiintiötä, liitteessä IV olevassa 1 kohdassa esitettyihin tuoteluokkiin sovelletaan ylimääräistä 25 prosentin tullia vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan.

2 artikla

1.   Sellaisen tuotteen alkuperä, johon tätä asetusta sovelletaan, määritetään muuta kuin etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien unionin voimassa olevien säännösten mukaisesti.

2.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä. Viivästyskorko, joka on maksettava, jos kyseessä on palautus, joka antaa oikeuden viivästyskoron saamiseen, on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistu korkokanta, jota Euroopan keskuspankki sovelsi perusrahoitusoperaatioihinsa erääntymiskuukauden ensimmäisenä päivänä, korotettuna yhdellä prosenttiyksiköllä.

3 artikla

Komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat 1 artiklassa vahvistettuja tariffikiintiöitä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 49–54 artiklassa säädetyn tariffikiintiöiden hallinnointijärjestelmän mukaisesti.

4 artikla

Jäsenvaltiot ja komissio toimivat tiiviissä yhteistyössä tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi.

5 artikla

1.   Jollei 2 kohdasta muuta johdu, jostakin liitteessä III mainitusta maasta peräisin olevaan liitteessä IV mainittujen 26 tuoteluokan tuontiin ei sovelleta 1 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä.

2.   Liitteessä III olevassa 2 kohdassa täsmennetään kunkin liitteessä IV mainitun 26 tuoteluokan osalta ne alkuperämaina olevat maat, joihin sovelletaan 1 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä.

6 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä ei sovelleta Norjasta, Islannista tai Liechtensteinista peräisin oleviin tuotteisiin.

2.   Edellä 1 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä ei sovelleta myöskään seuraaviin maihin: Botswana, Etelä-Afrikka, Fidži, Ghana, Kamerun, Lesotho, Mosambik, Namibia, Norsunluurannikko, Swazimaa.

7 artikla

Keskeytetään komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/670 (35) käyttöön otetut ennakkovalvontatoimenpiteet liitteessä IV mainittujen tuotteiden osalta 1 artiklassa vahvistettujen suojatoimenpiteiden soveltamisajaksi.

8 artikla

Komissio voi tarkastella toimenpiteitä uudelleen liitteessä IV olevassa 1 ja 2 kohdassa vahvistetun ajanjakson aikana, jos olosuhteet muuttuvat.

9 artikla

Kannetaan lopullisesti täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2018/1013 tämän asetuksen liitteessä IV mainittujen tuotteiden osalta käyttöön otettujen lisätullien mukaisesti maksetut määrät täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1013 1 artiklan 3 kohdassa vahvistetun tasoisina.

10 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 83, 27.3.2015, s. 16.

1

(2)  
  EUVL L 123, 19.5.2015, s. 33.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1013, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2018, väliaikaisten suojatoimenpiteiden ottamisesta käyttöön tiettyjen terästuotteiden tuonnissa (EUVL L 181, 18.7.2018, s. 39).

3

(4)  Ilmoitus terästuotteiden tuontia koskevan suojatoimenpidetutkimuksen vireillepanosta (EUVL C 111, 26.3.2018, s. 29).

4

(5)  Ilmoitus terästuotteiden tuontia koskevan suojatoimenpidetutkimuksen vireillepanosta annetun ilmoituksen muuttamisesta (EUVL C 225, 28.6.2018, s. 54).

5

(6)  WTO Appellate Body Report, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/AB/R, 319 kohta.

6

(7)  Komission asetus (EY) N:o 1694/2002 (EYVL L 261, 28.9.2002, s. 1).

7

(8)  WTO Panel Report, Dominican Republic – Safeguard Measures on Imports of Polypropylene Bags and Tubular Fabric, WT/DS415/R, WT/DS416/R, WT/DS417/R, WT/DS418/R, 7.177 ja 7.236 kohta.

8

(9)  Botswana, Etelä-Afrikka, Fidži, Ghana, Kamerun, Lesotho, Mosambik, Namibia, Norsunluurannikko, Swazimaa.

9

(10)  Kyseiset tuoteluokat olivat 10, 11, 19, 24 ja 27.

10

(11)  Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Etelä-Korea, Intia, Kiinan kansantasavalta, Turkki ja Venäjä.

11

(12)  WTO Appellate Body Report, Argentina – Safeguard Measures on Imports of Footwear, WT/DS121/9, 131 kohta.

12

(13)  WTO Panel Report, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Wheat Gluten from the European Communities, WT/DS166/R, 8.31 kohta.

13

(14)  WTO Panel Report, Ukraine – Definitive Safeguard Measures on Passenger Cars, WT/DS468/R, Panel Report of 26 June 2015, 7.146 kohta.

14

(15)  WTO Panel Report, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/R, 10.168 kohta.

15

(16)  WTO Appellate Body Report, Argentina – Safeguard Measures on Imports of Footwear, WT/DS121/AB/R, hyväksytty 12.1.2000, 130 kohta.

16

(17)  WTO Panel Report, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/R, alaviite 17, 374 kohta.

17

(18)  WTO Panel Report, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/R, 10.168 kohta, alaviite 16, 7.132 kohta.

18

(19)  https://www.globaltradealert.org/reports/download/44, s. 11.

19

(20)  COM(2016) 155 final, 16.3.2016.

20

(21)  Lähde: Global Trade Atlas.

21

(22)  https://www.cbp.gov/trade/quota/bulletins/qb-18-126-absolute-quota-aluminum-products-argentina-brazil-south-korea

22

(23)  Yhdysvaltojen 232 §:n mukaiset toimenpiteet otettiin käyttöön 8 päivänä maaliskuuta 2018 ja komissio analysoi tietoja syyskuuhun 2018 asti.

23

(24)  Yritys ja ilmoituksen päivämäärä, miljoonaa lyhyttä tonnia Big River, 25.4.2018 ja 29.6.2018, 3,2; US Steel, 5.3.2018, 2,8; JSW Steel, 26.3.2018 ja 21.6.2018, 2,5; Nucor, 10.1.2018, 2.3.2018, 11.5.2018 ja 7.9.2018, 2,25; North Star Bluescope, 13.8.2018, 0,7–1,0; Liberty Steel Group, 26.6.2018, 0,75; Republic Steel Group, 12.3.2018 ja 19.7.2018, 0,66; Steel Dynamics, 26.6.2018, 0,4. Tähän viitteelliseen luetteloon sisältyvissä vuoden 2018 lehdistötiedotteissa (enimmäkseen yritysten lehdistötiedotteita) ilmoitettu suunniteltu kapasiteetin laajennus on yhteensä 13,5 lyhyttä tonnia eli noin 12 miljoonaa tonnia.

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036, sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä toukokuuta 2018 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/825 (EUVL L 143, 7.6.2018, s. 6), 7 artiklan 2 kohdan c alakohta.

25

(26)  WTO Appellate Body Report, US- Line Pipe, WT/DS202, 235 kohta.

26

(27)  CN-koodit 7225 19 90, 7226 19 80.

27

(28)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2447, annettu 24 päivänä marraskuuta 2015, unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 558).

28

(29)  Botswana, Etelä-Afrikka, Fidži, Ghana, Kamerun, Lesotho, Mosambik, Namibia, Norsunluurannikko, Swazimaa.

29

(30)  
  EUVL L 84, 20.3.2004, s. 13.

30

(31)  
  EYVL L 300, 31.12.1972, s. 189.

31

(32)  
  EYVL L 227, 7.9.1996, s. 3.

32

(33)  
  EYVL L 293, 29.12.1972, s. 3.

33

(34)  Unionin tuomioistuimen tuomio (kolmas jaosto) 18.1.2017 asiassa C-365/15, Wortmann v. Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, 35–39 kohta.

34

(35)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/670, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2016, unionin ennakkovalvonnan käyttöönotosta tietyistä kolmansista maista peräisin olevien tiettyjen rauta- ja terästuotteiden tuonnissa (EUVL L 115, 29.4.2016, s. 37).

35

---

LIITE I

Tarkasteltavana oleva tuote

| Tuotenumero | Tuoteluokka | CN-koodi |
| --- | --- | --- |
| 1 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 |
| 2 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 |
| 3 | Sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 |
| 4 | Metallipinnoitetut levyt | 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 |
| 5 | Orgaanisella aineella pinnoitetut levyt | 7210 70 80 , 7212 40 80 |
| 6 | Tinatut tuotteet | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 |
| 7 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 |
| 8 | Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 |
| 9 | Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt ja nauhat | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 |
| 10 | Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut kvarttolevyt | 7219 21 10 , 7219 21 90 |
| 11 | Suuntaisrakeistetut sähkötekniset levyt | 7225 11 00 , 7226 11 00 |
| 12 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut muototangot ja kevyet profiilit | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 |
| 13 | Betoniteräs | 7214 20 00 , 7214 99 10 |
| 14 | Ruostumattomat tangot ja kevyet profiilit | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 |
| 15 | Ruostumaton valssilanka | 7221 00 10 , 7221 00 90 |
| 16 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistettu valssilanka | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 |
| 17 | Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |
| 18 | Ponttirauta ja -teräs | 7301 10 00 |
| 19 | Rautateiden materiaali | 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 |
| 20 | Kaasuputket | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 |
| 21 | Putkipalkit | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 |
| 22 | Ruostumattomat saumattomat putket | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 |
| 23 | Laakeroidut putket | 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 |
| 24 | Muut saumattomat putket | 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 |
| 25 | Suuret hitsatut putket | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 |
| 26 | Muut hitsatut putket | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 |
| 27 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmänä viimeistellyt tangot | 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 |
| 28 | Seostamattomasta teräksestä valmistettu lanka | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 |

Tuotenumero

Tuoteluokka

CN-koodi

1

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

2

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

3

Sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

4

Metallipinnoitetut levyt

7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

5

Orgaanisella aineella pinnoitetut levyt

7210 70 80 , 7212 40 80

6

Tinatut tuotteet

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

7

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

8

Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

9

Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt ja nauhat

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

10

Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut kvarttolevyt

7219 21 10 , 7219 21 90

11

Suuntaisrakeistetut sähkötekniset levyt

7225 11 00 , 7226 11 00

12

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut muototangot ja kevyet profiilit

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

13

Betoniteräs

7214 20 00 , 7214 99 10

14

Ruostumattomat tangot ja kevyet profiilit

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

15

Ruostumaton valssilanka

7221 00 10 , 7221 00 90

16

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistettu valssilanka

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

17

Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

18

Ponttirauta ja -teräs

7301 10 00

19

Rautateiden materiaali

7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00

20

Kaasuputket

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

21

Putkipalkit

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

22

Ruostumattomat saumattomat putket

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

23

Laakeroidut putket

7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

24

Muut saumattomat putket

7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00

25

Suuret hitsatut putket

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

26

Muut hitsatut putket

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

27

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmänä viimeistellyt tangot

7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80

28

Seostamattomasta teräksestä valmistettu lanka

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

---

LIITE II

II.1 – Tuonnin kasvu 26 tuoteluokassa (tonnia)

| Tuotenumero | Tuoteluokka | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Viimeisin jakso | Kasvu viimeisimmällä jaksolla verrattuna vuoteen 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat | 4 867 242 | 5 263 815 | 7 854 395 | 8 610 847 | 7 048 217 | 7 209 718 | 48 % |
| 2 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt | 1 837 875 | 1 906 067 | 2 761 337 | 2 007 299 | 2 463 937 | 2 463 941 | 34 % |
| 3 | Sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet) | 266 355 | 284 376 | 279 777 | 312 647 | 377 744 | 433 526 | 63 % |
| 4 | Metallipinnoitetut levyt | 1 855 325 | 2 203 135 | 2 688 830 | 3 924 906 | 5 019 132 | 4 637 052 | 150 % |
| 5 | Orgaanisella aineella pinnoitetut levyt | 681 646 | 725 004 | 622 482 | 730 619 | 919 000 | 937 693 | 38 % |
| 6 | Tinatut tuotteet | 549 941 | 660 743 | 634 722 | 754 638 | 616 810 | 735 928 | 34 % |
| 7 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt | 1 439 430 | 1 968 634 | 2 573 220 | 2 834 744 | 2 549 694 | 2 374 170 | 65 % |
| 8 | Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat | 157 197 | 213 885 | 247 090 | 326 631 | 407 886 | 408 468 | 160 % |
| 9 | Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt ja nauhat | 645 004 | 954 179 | 697 199 | 753 058 | 869 091 | 972 415 | 51 % |
| 10 | Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut kvarttolevyt | 26 799 | 34 700 | 31 586 | 25 995 | 27 704 | 28 677 | 7 % |
| 12 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut muototangot ja kevyet profiilit | 942 999 | 1 265 397 | 1 233 328 | 1 429 511 | 1 419 973 | 1 792 392 | 90 % |
| 13 | Betoniteräs | 528 702 | 972 572 | 1 430 000 | 1 292 936 | 1 191 379 | 1 755 338 | 232 % |
| 14 | Ruostumattomat tangot ja kevyet profiilit | 114 638 | 149 670 | 144 875 | 149 499 | 161 973 | 184 811 | 61 % |
| 15 | Ruostumaton valssilanka | 52 068 | 71 209 | 57 542 | 58 659 | 63 022 | 69 786 | 34 % |
| 16 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistettu valssilanka | 1 107 169 | 1 267 308 | 1 694 707 | 2 001 322 | 2 093 877 | 2 354 164 | 113 % |
| 17 | Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä | 222 797 | 274 863 | 267 851 | 387 353 | 262 759 | 373 732 | 68 % |
| 18 | Ponttirauta ja -teräs | 15 871 | 16 497 | 14 051 | 36 683 | 84 549 | 83 502 | 426 % |
| 19 | Rautateiden materiaali | 14 587 | 25 532 | 23 202 | 12 494 | 18 232 | 23 013 | 58 % |
| 20 | Kaasuputket | 275 378 | 349 078 | 314 471 | 354 261 | 401 410 | 445 569 | 62 % |
| 21 | Putkipalkit | 485 038 | 578 426 | 602 190 | 757 274 | 862 889 | 956 360 | 97 % |
| 22 | Ruostumattomat saumattomat putket | 42 417 | 55 590 | 54 948 | 51 614 | 49 593 | 49 781 | 17 % |
| 24 | Muut saumattomat putket | 440 696 | 509 052 | 448 761 | 448 333 | 410 822 | 480 600 | 9 % |
| 25 | Suuret hitsatut putket | 295 502 | 418 808 | 218 549 | 171 512 | 1 053 049 | 720 886 | 144 % |
| 26 | Muut hitsatut putket | 462 137 | 484 915 | 494 914 | 526 634 | 551 764 | 558 457 | 21 % |
| 27 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmänä viimeistellyt tangot | 446 086 | 514 066 | 479 271 | 454 924 | 454 921 | 501 232 | 12 % |
| 28 | Seostamattomasta teräksestä valmistettu lanka | 555 798 | 700 560 | 683 041 | 726 158 | 714 480 | 762 600 | 37 % |

Tuotenumero

Tuoteluokka

2013

2014

2015

2016

2017

Viimeisin jakso

Kasvu viimeisimmällä jaksolla verrattuna vuoteen 2013

1

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat

4 867 242

5 263 815

7 854 395

8 610 847

7 048 217

7 209 718

48 %

2

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt

1 837 875

1 906 067

2 761 337

2 007 299

2 463 937

2 463 941

34 %

3

Sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet)

266 355

284 376

279 777

312 647

377 744

433 526

63 %

4

Metallipinnoitetut levyt

1 855 325

2 203 135

2 688 830

3 924 906

5 019 132

4 637 052

150 %

5

Orgaanisella aineella pinnoitetut levyt

681 646

725 004

622 482

730 619

919 000

937 693

38 %

6

Tinatut tuotteet

549 941

660 743

634 722

754 638

616 810

735 928

34 %

7

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt

1 439 430

1 968 634

2 573 220

2 834 744

2 549 694

2 374 170

65 %

8

Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat

157 197

213 885

247 090

326 631

407 886

408 468

160 %

9

Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt ja nauhat

645 004

954 179

697 199

753 058

869 091

972 415

51 %

10

Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut kvarttolevyt

26 799

34 700

31 586

25 995

27 704

28 677

7 %

12

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut muototangot ja kevyet profiilit

942 999

1 265 397

1 233 328

1 429 511

1 419 973

1 792 392

90 %

13

Betoniteräs

528 702

972 572

1 430 000

1 292 936

1 191 379

1 755 338

232 %

14

Ruostumattomat tangot ja kevyet profiilit

114 638

149 670

144 875

149 499

161 973

184 811

61 %

15

Ruostumaton valssilanka

52 068

71 209

57 542

58 659

63 022

69 786

34 %

16

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistettu valssilanka

1 107 169

1 267 308

1 694 707

2 001 322

2 093 877

2 354 164

113 %

17

Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä

222 797

274 863

267 851

387 353

262 759

373 732

68 %

18

Ponttirauta ja -teräs

15 871

16 497

14 051

36 683

84 549

83 502

426 %

19

Rautateiden materiaali

14 587

25 532

23 202

12 494

18 232

23 013

58 %

20

Kaasuputket

275 378

349 078

314 471

354 261

401 410

445 569

62 %

21

Putkipalkit

485 038

578 426

602 190

757 274

862 889

956 360

97 %

22

Ruostumattomat saumattomat putket

42 417

55 590

54 948

51 614

49 593

49 781

17 %

24

Muut saumattomat putket

440 696

509 052

448 761

448 333

410 822

480 600

9 %

25

Suuret hitsatut putket

295 502

418 808

218 549

171 512

1 053 049

720 886

144 %

26

Muut hitsatut putket

462 137

484 915

494 914

526 634

551 764

558 457

21 %

27

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmänä viimeistellyt tangot

446 086

514 066

479 271

454 924

454 921

501 232

12 %

28

Seostamattomasta teräksestä valmistettu lanka

555 798

700 560

683 041

726 158

714 480

762 600

37 %

II.2 – Tuonnin kasvu 2 tuoteluokassa (tonnia)

| Tuotenumero | Tuoteluokka | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Viimeisin jakso | Viimeisin jakso verrattuna vuoteen 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 | Suuntaisrakeistetut sähkötekniset levyt | 114 388 | 112 258 | 101 737 | 109 518 | 99 917 | 106 570 | – 7 % |
| 23 | Laakeroidut putket | 7 475 | 8 998 | 8 337 | 7 035 | 6 137 | 6 265 | – 16 % |

Tuotenumero

Tuoteluokka

2013

2014

2015

2016

2017

Viimeisin jakso

Viimeisin jakso verrattuna vuoteen 2013

11

Suuntaisrakeistetut sähkötekniset levyt

114 388

112 258

101 737

109 518

99 917

106 570

– 7 %

23

Laakeroidut putket

7 475

8 998

8 337

7 035

6 137

6 265

– 16 %

---

LIITE III

III.1 – Luettelo kehitysmaista, jotka ovat WTO:n jäseniä

Afganistan, Albania, Angola, Antigua ja Barbuda, Argentiina, Armenia, Bahrain, Bangladesh, Barbados, Belize, Benin, Bolivia, Botswana, Brasilia, Brunei, Burkina Faso, Burundi, Kap Verde, Kambodža, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Tšad, Chile, Kiina, Kolumbia, Kongo, Costa Rica, Norsunluurannikko, Kuuba, Kongon demokraattinen tasavalta, Djibouti, Dominica, Dominikaaninen tasavalta, Ecuador, Egypti, El Salvador, Fidži, Gabon, Gambia, Georgia, Ghana, Grenada, Guatemala, Guinea, Guinea-Bissau, Guyana, Haiti, Honduras, Hongkong, Intia, Indonesia, Jamaika, Jordan, Kazakstan, Kenia, Kuwait, Kirgisian tasavalta, Laosin demokraattinen kansantasavalta, Lesotho, Liberia, Macao, Madagascar, Malawi, Malesia, Malediivit, Mali, Mauritania, Mauritius, Meksiko, Moldova, Mongolia, Montenegro, Marokko, Mosambik, Myanmar, Namibia, Nepal, Nicaragua, Niger, Nigeria, Oman, Pakistan, Panama, Papua-Uusi-Guinea, Paraguay, Peru, Filippiinit, Qatar, Ruanda, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit, Samoa, Saudi-Arabia, Senegal, Seychellit, Sierra Leone, Salomonsaaret, Etelä-Afrikka, Sri Lanka, Surinam, Swazimaa, Tadžikistan, Tansania, Thaimaa, Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Togo, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tunisia, Turkki, Uganda, Ukraina, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Uruguay, Vanuatu, Venezuela, Vietnam, Yemen, Zambia, Zimbabwe

III.2 – Luettelo tuoteluokista, jotka ovat peräisin lopullisten toimenpiteiden soveltamisalaan kuuluvista kehitysmaista

| Maa/Tuoteryhmä | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasilia | x | x | | | | x | x | x | | | | | | | | x | | | | | | x | | | | |
| Kiina | | | x | x | | x | | x | | x | x | | | x | | | x | x | | x | x | x | x | x | x | x |
| Egypti | x | | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia: | | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| Intia | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | | | x | x | | | | | x | | x | | | x | | |
| Indonesia | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Malesia | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Meksiko | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| Moldova | | | | | | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | | | | |
| Thaimaa | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Turkki | x | x | | x | x | | | | x | x | x | x | | | x | x | | x | x | x | | | x | x | x | x |
| Ukraina | x | x | | | | | x | | | | | x | x | | x | x | | x | x | x | x | x | | | x | x |
| Yhdistyneet arabiemiirikunnat | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | x | | | | | x | | |
| Vietnam | | x | | x | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Maa/Tuoteryhmä

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

12

13

14

15

16

17

18

19

20

21

22

24

25

26

27

28

Brasilia

x

x

x

x

x

x

x

Kiina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Egypti

x

x

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia:

x

x

x

x

Intia

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Indonesia

x

Malesia

x

Meksiko

x

Moldova

x

x

Thaimaa

x

Turkki

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Ukraina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Yhdistyneet arabiemiirikunnat

x

x

x

x

Vietnam

x

x

x

---

LIITE IV

IV.1 – Tariffikiintiöiden määrät

| Tuotenumero | Tuoteluokka | CN-koodi | Maakohtainen jakaminen (tapauksen mukaan) | 2.2.2019–30.6.2019 | 1.7.2019–30.6.2020 | 1.7.2020–30.6.2021 | Lisätulli | Järjestysnumerot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tariffikiintiön määrä (nettotonnia) | Tariffikiintiön määrä (nettotonnia) | Tariffikiintiön määrä (nettotonnia) |
| 1 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 | Kaikki kolmannet maat | 3 359 532,08 | 8 641 212,54 | 9 073 273,16 | 25 % | (1) |
| 2 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 | Intia | 234 714,39 | 603 720,07 | 633 906,07 | 25 % | 09.8801 |
| Korean tasavalta | 144 402,99 | 371 425,82 | 389 997,11 | 25 % | 09.8802 |
| Ukraina | 102 325,83 | 263 197,14 | 276 357,00 | 25 % | 09.8803 |
| Brasilia | 65 398,61 | 168 214,89 | 176 625,64 | 25 % | 09.8804 |
| Serbia | 56 480,21 | 145 275,43 | 152 539,20 | 25 % | 09.8805 |
| Muut maat | 430 048,96 | 1 106 149,42 | 1 161 456,89 | 25 % | (2) |
| 3.A | Sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 | Korean tasavalta | 1 923,96 | 4 948,72 | 5 196,15 | 25 % | 09.8806 |
| Kiina | 822,98 | 2 116,84 | 2 222,68 | 25 % | 09.8807 |
| Venäjä | 519,69 | 1 336,71 | 1 403,54 | 25 % | 09.8808 |
| Iranin islamilainen tasavalta | 227,52 | 585,21 | 614,47 | 25 % | 09.8809 |
| Muut maat | 306,34 | 787,96 | 827,35 | 25 % | (3) |
| 3.B | 7225 19 90 , 7226 19 80 | Venäjä | 51 426,29 | 132 276,00 | 138 889,80 | 25 % | 09.8811 |
| Korean tasavalta | 31 380,40 | 80 715,02 | 84 750,77 | 25 % | 09.8812 |
| Kiina | 24 187,01 | 62 212,57 | 65 323,20 | 25 % | 09.8813 |
| Taiwan | 18 144,97 | 46 671,54 | 49 005,12 | 25 % | 09.8814 |
| Muut maat | 8 395,39 | 21 594,19 | 22 673,90 | 25 % | (4) |
| 4.A (5) | Metallipinnoitetut levyt | Taric-koodit: 7210 41 00 20, 7210 49 00 207210 61 00 20, 7210 69 00 20, 7212 30 00 20, 7212 50 61 20, 7212 50 69 20, 7225 92 00 20, 7225 99 00 11, 7225 99 00 22, 7225 99 00 40, 7225 99 00 91, 7225 99 00 92, 7226 99 30 10, 7226 99 70 11, 7226 99 70 91, 7226 99 70 94 | Korean tasavalta | 69 571,10 | 178 947,15 | 187 894,51 | 25 % | 09.8816 |
| Intia | 83 060,42 | 213 643,66 | 224 325,84 | 25 % | 09.8817 |
| Muut maat | 761 518,93 | 1 958 739,13 | 2 056 676,09 | 25 % | (6) |
| 4.B (7) | CN-koodit: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10
  Taric-koodit: 7210 41 00 80, 7210 49 00 80, 7210 61 00 80, 7210 69 00 80, 7212 30 00 80, 7212 50 61 80, 7212 50 69 80, 7225 92 00 80, 7225 99 00 25, 7225 99 00 95, 7226 99 30 90, 7226 99 70 19, 7226 99 70 96 | Kiina | 204 951,07 | 527 164,42 | 553 522,64 | 25 % | 09.8821 |
| Korean tasavalta | 249 533,26 | 641 836,39 | 673 928,21 | 25 % | 09.8822 |
| Intia | 118 594,25 | 305 041,91 | 320 294,00 | 25 % | 09.8823 |
| Taiwan | 49 248,78 | 126 675,12 | 133 008,88 | 25 % | 09.8824 |
| Muut maat | 125 598,05 | 323 056,72 | 339 209,55 | 25 % | (8) |
| 5 | Orgaanisella aineella pinnoitetut levyt | 7210 70 80 , 7212 40 80 | Intia | 108 042,36 | 277 900,89 | 291 795,94 | 25 % | 09.8826 |
| Korean tasavalta | 103 354,11 | 265 842,04 | 279 134,14 | 25 % | 09.8827 |
| Taiwan | 31 975,79 | 82 246,46 | 86 358,79 | 25 % | 09.8828 |
| Turkki | 21 834,45 | 56 161,42 | 58 969,49 | 25 % | 09.8829 |
| Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia: | 16 331,15 | 42 006,13 | 44 106,44 | 25 % | 09.8830 |
| Muut maat | 43 114,71 | 110 897,39 | 116 442,26 | 25 % | (9) |
| 6 | Tinatut tuotteet | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 | Kiina | 158 139,17 | 406 757,31 | 427 095,17 | 25 % | 09.8831 |
| Serbia | 30 545,88 | 78 568,52 | 82 496,95 | 25 % | 09.8832 |
| Korean tasavalta | 23 885,70 | 61 437,55 | 64 509,42 | 25 % | 09.8833 |
| Taiwan | 21 167,00 | 54 444,65 | 57 166,88 | 25 % | 09.8834 |
| Brasilia | 19 730,03 | 50 748,55 | 53 285,98 | 25 % | 09.8835 |
| Muut maat | 33 167,30 | 85 311,19 | 89 576,75 | 25 % | (10) |
| 7 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 | Ukraina | 339 678,24 | 873 702,59 | 917 387,71 | 25 % | 09.8836 |
| Korean tasavalta | 140 011,38 | 360 129,93 | 378 136,43 | 25 % | 09.8837 |
| Venäjä | 115 485,12 | 297 044,77 | 311 897,01 | 25 % | 09.8838 |
| Intia | 74 811,09 | 192 425,17 | 202 046,43 | 25 % | 09.8839 |
| Muut maat | 466 980,80 | 1 201 143,58 | 1 261 200,76 | 25 % | (11) |
| 8 | Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 | Kiina | 87 328,82 | 224 622,62 | 235 853,75 | 25 % | 09.8841 |
| Korean tasavalta | 18 082,33 | 46 510,43 | 48 835,95 | 25 % | 09.8842 |
| Taiwan | 12 831,07 | 33 003,41 | 34 653,58 | 25 % | 09.8843 |
| Amerikan yhdysvallat | 11 810,30 | 30 377,84 | 31 896,74 | 25 % | 09.8844 |
| Muut maat | 10 196,61 | 26 227,19 | 27 538,55 | 25 % | (12) |
| 9 | Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt ja nauhat | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 | Korean tasavalta | 70 813,18 | 182 141,97 | 191 249,07 | 25 % | 09.8846 |
| Taiwan | 65 579,14 | 168 679,23 | 177 113,19 | 25 % | 09.8847 |
| Intia | 42 720,54 | 109 883,53 | 115 377,71 | 25 % | 09.8848 |
| Amerikan yhdysvallat | 35 609,52 | 91 592,94 | 96 172,59 | 25 % | 09.8849 |
| Turkki | 29 310,69 | 75 391,41 | 79 160,98 | 25 % | 09.8850 |
| Malesia | 19 799,24 | 50 926,57 | 53 472,90 | 25 % | 09.8851 |
| Vietnam | 16 832,28 | 43 295,10 | 45 459,86 | 25 % | 09.8852 |
| Muut maat | 50 746,86 | 130 528,43 | 137 054,85 | 25 % | (13) |
| 10 | Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut kvarttolevyt | 7219 21 10 , 7219 21 90 | Kiina | 6 765,50 | 17 401,86 | 18 271,95 | 25 % | 09.8856 |
| Intia | 2 860,33 | 7 357,20 | 7 725,06 | 25 % | 09.8857 |
| Taiwan | 1 119,34 | 2 879,11 | 3 023,06 | 25 % | 09.8858 |
| Muut maat | 1 440,07 | 3 704,07 | 3 889,27 | 25 % | (14) |
| 12 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut muototangot ja kevyet profiilit | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 | Kiina | 166 217,87 | 427 536,89 | 448 913,74 | 25 % | 09.8861 |
| Turkki | 114 807,87 | 295 302,79 | 310 067,93 | 25 % | 09.8862 |
| Venäjä | 94 792,44 | 243 820,15 | 256 011,16 | 25 % | 09.8863 |
| Sveitsi | 73 380,52 | 188 745,54 | 198 182,81 | 25 % | 09.8864 |
| Valko-Venäjä | 57 907,73 | 148 947,24 | 156 394,60 | 25 % | 09.8865 |
| Muut maat | 76 245,19 | 196 113,88 | 205 919,57 | 25 % | (15) |
| 13 | Betoniteräs | 7214 20 00 , 7214 99 10 | Turkki | 117 231,80 | 301 537,50 | 316 614,37 | 25 % | 09.8866 |
| Venäjä | 94 084,20 | 241 998,46 | 254 098,38 | 25 % | 09.8867 |
| Ukraina | 62 534,65 | 160 848,36 | 168 890,77 | 25 % | 09.8868 |
| Bosnia ja Herzegovina | 39 356,10 | 101 229,71 | 106 291,20 | 25 % | 09.8869 |
| Moldova | 28 284,59 | 72 752,14 | 76 389,74 | 25 % | 09.8870 |
| Muut maat | 217 775,50 | 560 150,74 | 588 158,28 | | (16) |
| 14 | Ruostumattomat tangot ja kevyet profiilit | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 | Intia | 44 433,00 | 114 288,24 | 120 002,65 | 25 % | 09.8871 |
| Sveitsi | 6 502,75 | 16 726,03 | 17 562,33 | 25 % | 09.8872 |
| Ukraina | 5 733,50 | 14 747,41 | 15 484,78 | 25 % | 09.8873 |
| Muut maat | 8 533,24 | 21 948,75 | 23 046,19 | 25 % | (17) |
| 15 | Ruostumaton valssilanka | 7221 00 10 , 7221 00 90 | Intia | 10 135,23 | 26 069,31 | 27 372,78 | 25 % | 09.8876 |
| Taiwan | 6 619,68 | 17 026,79 | 17 878,13 | 25 % | 09.8877 |
| Korean tasavalta | 3 300,07 | 8 488,26 | 8 912,67 | 25 % | 09.8878 |
| Kiina | 2 216,86 | 5 702,09 | 5 987,20 | 25 % | 09.8879 |
| Japani | 2 190,40 | 5 634,03 | 5 915,73 | 25 % | 09.8880 |
| Muut maat | 1 144,43 | 2 943,64 | 3 090,82 | 25 % | (18) |
| 16 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistettu valssilanka | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 | Ukraina | 149 009,10 | 383 273,39 | 402 437,06 | 25 % | 09.8881 |
| Sveitsi | 141 995,22 | 365 232,67 | 383 494,31 | 25 % | 09.8882 |
| Venäjä | 122 883,63 | 316 074,84 | 331 878,59 | 25 % | 09.8883 |
| Turkki | 121 331,08 | 312 081,44 | 327 685,51 | 25 % | 09.8884 |
| Valko-Venäjä | 97 436,46 | 250 620,96 | 263 152,01 | 25 % | 09.8885 |
| Moldova | 73 031,65 | 187 848,18 | 197 240,59 | 25 % | 09.8886 |
| Muut maat | 122 013,20 | 313 835,96 | 329 527,76 | 25 % | (19) |
| 17 | Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 | Ukraina | 42 915,19 | 110 384,21 | 115 903,42 | 25 % | 09.8891 |
| Turkki | 38 465,03 | 98 937,73 | 103 884,61 | 25 % | 09.8892 |
| Korean tasavalta | 10 366,76 | 26 664,84 | 27 998,09 | 25 % | 09.8893 |
| Venäjä | 9 424,08 | 24 240,12 | 25 452,12 | 25 % | 09.8894 |
| Brasilia | 8 577,95 | 22 063,74 | 23 166,93 | 25 % | 09.8895 |
| Sveitsi | 6 648,01 | 17 099,66 | 17 954,65 | 25 % | 09.8896 |
| Muut maat | 14 759,92 | 37 964,70 | 39 862,93 | 25 % | (20) |
| 18 | Ponttirauta ja -teräs | 7301 10 00 | Kiina | 12 198,24 | 31 375,68 | 32 944,46 | 25 % | 09.8901 |
| Yhdistyneet arabiemiirikunnat | 6 650,41 | 17 105,84 | 17 961,13 | 25 % | 09.8902 |
| Muut maat | 480,04 | 1 234,73 | 1 296,46 | 25 % | (21) |
| 19 | Rautateiden materiaali | 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 | Venäjä | 2 147,19 | 5 522,90 | 5 799,05 | 25 % | 09.8906 |
| Kiina | 2 145,07 | 5 517,42 | 5 793,30 | 25 % | 09.8907 |
| Turkki | 1 744,68 | 4 487,58 | 4 711,96 | 25 % | 09.8908 |
| Ukraina | 657,60 | 1 691,46 | 1 776,03 | 25 % | 09.8909 |
| Muut maat | 1 010,85 | 2 600,06 | 2 730,07 | 25 % | (22) |
| 20 | Kaasuputket | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 | Turkki | 88 914,68 | 228 701,68 | 240 136,77 | 25 % | 09.8911 |
| Intia | 32 317,40 | 83 125,12 | 87 281,37 | 25 % | 09.8912 |
| Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia: | 9 637,48 | 24 789,01 | 26 028,46 | 25 % | 09.8913 |
| Muut maat | 22 028,87 | 56 661,52 | 59 494,59 | 25 % | (23) |
| 21 | Putkipalkit | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 | Turkki | 154 436,15 | 397 232,59 | 417 094,22 | 25 % | 09.8916 |
| Venäjä | 35 406,28 | 91 070,18 | 95 623,68 | 25 % | 09.8917 |
| Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia: | 34 028,95 | 87 527,48 | 91 903,85 | 25 % | 09.8918 |
| Ukraina | 25 240,74 | 64 922,92 | 68 169,06 | 25 % | 09.8919 |
| Sveitsi | 25 265,29 | 57 369,40 | 60 237,87 | 25 % | 09.8920 |
| Valko-Venäjä | 20 898,79 | 53 754,78 | 56 442,52 | 25 % | 09.8921 |
| Muut maat | 25 265,29 | 64 986,05 | 68 235,36 | 25 % | (24) |
| 22 | Ruostumattomat saumattomat putket | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 | Intia | 8 315,90 | 21 389,71 | 22 459,20 | 25 % | 09.8926 |
| Ukraina | 5 224,94 | 13 439,33 | 14 111,29 | 25 % | 09.8927 |
| Korean tasavalta | 1 649,31 | 4 242,27 | 4 454,39 | 25 % | 09.8928 |
| Japani | 1 590,45 | 4 090,86 | 4 295,41 | 25 % | 09.8929 |
| Amerikan yhdysvallat | 1 393,26 | 3 583,68 | 3 762,86 | 25 % | 09.8930 |
| Kiina | 1 299,98 | 3 343,74 | 3 510,92 | 25 % | 09.8931 |
| Muut maat | 2 838,17 | 7 300,20 | 7 665,21 | 25 % | (25) |
| 24 | Muut saumattomat putket | 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 | Kiina | 49 483,75 | 127 279,51 | 133 643,48 | 25 % | 09.8936 |
| Ukraina | 36 779,89 | 94 603,32 | 99 333,49 | 25 % | 09.8937 |
| Valko-Venäjä | 19 655,31 | 50 556,35 | 53 084,17 | 25 % | 09.8938 |
| Japani | 13 766,04 | 35 408,29 | 37 178,71 | 25 % | 09.8939 |
| Amerikan yhdysvallat | 12 109,53 | 31 147,50 | 32 704,87 | 25 % | 09.8940 |
| Muut maat | 55 345,57 | 142 356,97 | 149 474,82 | 25 % | (26) |
| 25 | Suuret hitsatut putket | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 | Venäjä | 140 602,32 | 361 649,91 | 379 732,41 | 25 % | 09.8941 |
| Turkki | 17 543,40 | 45 124,22 | 47 380,43 | 25 % | 09.8942 |
| Kiina | 14 213,63 | 36 559,56 | 38 387,54 | 25 % | 09.8943 |
| Muut maat | 34 011,86 | 87 483,52 | 91 857,70 | 25 % | (27) |
| 26 | Muut hitsatut putket | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 | Sveitsi | 64 797,98 | 166 669,96 | 175 003,46 | 25 % | 09.8946 |
| Turkki | 60 693,64 | 156 113,01 | 163 918,66 | 25 % | 09.8947 |
| Yhdistyneet arabiemiirikunnat | 18 676,40 | 48 038,46 | 50 440,38 | 25 % | 09.8948 |
| Kiina | 18 010,22 | 46 324,96 | 48 641,20 | 25 % | 09.8949 |
| Taiwan | 14 374,20 | 36 972,56 | 38 821,19 | 25 % | 09.8950 |
| Intia | 11 358,87 | 29 216,69 | 30 677,53 | 25 % | 09.8951 |
| Muut maat | 36 898,57 | 94 908,57 | 99 653,99 | 25 % | (28) |
| 27 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmänä viimeistellyt tangot | 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 | Venäjä | 117 519,41 | 302 277,28 | 317 391,14 | 25 % | 09.8956 |
| Sveitsi | 27 173,22 | 69 893,54 | 73 388,22 | 25 % | 09.8957 |
| Kiina | 20 273,26 | 52 145,82 | 54 753,12 | 25 % | 09.8958 |
| Ukraina | 15 969,02 | 41 074,67 | 43 128,40 | 25 % | 09.8959 |
| Muut maat | 17 540,47 | 45 116,69 | 47 372,52 | 25 % | (29) |
| 28 | Seostamattomasta teräksestä valmistettu lanka | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 | Valko-Venäjä | 88 294,51 | 227 106,51 | 238 461,84 | 25 % | 09.8961 |
| Kiina | 66 719,82 | 171 613,24 | 180 193,90 | 25 % | 09.8962 |
| Venäjä | 41 609,21 | 107 025,04 | 112 376,29 | 25 % | 09.8963 |
| Turkki | 40 302,46 | 103 663,89 | 108 847,08 | 25 % | 09.8964 |
| Ukraina | 26 755,09 | 68 818,05 | 72 258,95 | 25 % | 09.8965 |
| Muut maat | 39 770,29 | 102 295,06 | 107 409,81 | 25 % | (30) |

Tuotenumero

Tuoteluokka

CN-koodi

Maakohtainen jakaminen (tapauksen mukaan)

2.2.2019–30.6.2019

1.7.2019–30.6.2020

1.7.2020–30.6.2021

Lisätulli

Järjestysnumerot

Tariffikiintiön määrä (nettotonnia)

Tariffikiintiön määrä (nettotonnia)

Tariffikiintiön määrä (nettotonnia)

1

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

Kaikki kolmannet maat

3 359 532,08

8 641 212,54

9 073 273,16

25 %

(1)

2

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

Intia

234 714,39

603 720,07

633 906,07

25 %

09.8801

Korean tasavalta

144 402,99

371 425,82

389 997,11

25 %

09.8802

Ukraina

102 325,83

263 197,14

276 357,00

25 %

09.8803

Brasilia

65 398,61

168 214,89

176 625,64

25 %

09.8804

Serbia

56 480,21

145 275,43

152 539,20

25 %

09.8805

Muut maat

430 048,96

1 106 149,42

1 161 456,89

25 %

(2)

3.A

Sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10

Korean tasavalta

1 923,96

4 948,72

5 196,15

25 %

09.8806

Kiina

822,98

2 116,84

2 222,68

25 %

09.8807

Venäjä

519,69

1 336,71

1 403,54

25 %

09.8808

Iranin islamilainen tasavalta

227,52

585,21

614,47

25 %

09.8809

Muut maat

306,34

787,96

827,35

25 %

(3)

3.B

7225 19 90 , 7226 19 80

Venäjä

51 426,29

132 276,00

138 889,80

25 %

09.8811

Korean tasavalta

31 380,40

80 715,02

84 750,77

25 %

09.8812

Kiina

24 187,01

62 212,57

65 323,20

25 %

09.8813

Taiwan

18 144,97

46 671,54

49 005,12

25 %

09.8814

Muut maat

8 395,39

21 594,19

22 673,90

25 %

(4)

4.A (5)

Metallipinnoitetut levyt

Taric-koodit: 7210 41 00 20, 7210 49 00 207210 61 00 20, 7210 69 00 20, 7212 30 00 20, 7212 50 61 20, 7212 50 69 20, 7225 92 00 20, 7225 99 00 11, 7225 99 00 22, 7225 99 00 40, 7225 99 00 91, 7225 99 00 92, 7226 99 30 10, 7226 99 70 11, 7226 99 70 91, 7226 99 70 94

Korean tasavalta

69 571,10

178 947,15

187 894,51

25 %

09.8816

Intia

83 060,42

213 643,66

224 325,84

25 %

09.8817

Muut maat

761 518,93

1 958 739,13

2 056 676,09

25 %

(6)

4.B (7)

CN-koodit: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10

Taric-koodit: 7210 41 00 80, 7210 49 00 80, 7210 61 00 80, 7210 69 00 80, 7212 30 00 80, 7212 50 61 80, 7212 50 69 80, 7225 92 00 80, 7225 99 00 25, 7225 99 00 95, 7226 99 30 90, 7226 99 70 19, 7226 99 70 96

Kiina

204 951,07

527 164,42

553 522,64

25 %

09.8821

Korean tasavalta

249 533,26

641 836,39

673 928,21

25 %

09.8822

Intia

118 594,25

305 041,91

320 294,00

25 %

09.8823

Taiwan

49 248,78

126 675,12

133 008,88

25 %

09.8824

Muut maat

125 598,05

323 056,72

339 209,55

25 %

(8)

5

Orgaanisella aineella pinnoitetut levyt

7210 70 80 , 7212 40 80

Intia

108 042,36

277 900,89

291 795,94

25 %

09.8826

Korean tasavalta

103 354,11

265 842,04

279 134,14

25 %

09.8827

Taiwan

31 975,79

82 246,46

86 358,79

25 %

09.8828

Turkki

21 834,45

56 161,42

58 969,49

25 %

09.8829

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia:

16 331,15

42 006,13

44 106,44

25 %

09.8830

Muut maat

43 114,71

110 897,39

116 442,26

25 %

(9)

6

Tinatut tuotteet

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

Kiina

158 139,17

406 757,31

427 095,17

25 %

09.8831

Serbia

30 545,88

78 568,52

82 496,95

25 %

09.8832

Korean tasavalta

23 885,70

61 437,55

64 509,42

25 %

09.8833

Taiwan

21 167,00

54 444,65

57 166,88

25 %

09.8834

Brasilia

19 730,03

50 748,55

53 285,98

25 %

09.8835

Muut maat

33 167,30

85 311,19

89 576,75

25 %

(10)

7

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

Ukraina

339 678,24

873 702,59

917 387,71

25 %

09.8836

Korean tasavalta

140 011,38

360 129,93

378 136,43

25 %

09.8837

Venäjä

115 485,12

297 044,77

311 897,01

25 %

09.8838

Intia

74 811,09

192 425,17

202 046,43

25 %

09.8839

Muut maat

466 980,80

1 201 143,58

1 261 200,76

25 %

(11)

8

Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

Kiina

87 328,82

224 622,62

235 853,75

25 %

09.8841

Korean tasavalta

18 082,33

46 510,43

48 835,95

25 %

09.8842

Taiwan

12 831,07

33 003,41

34 653,58

25 %

09.8843

Amerikan yhdysvallat

11 810,30

30 377,84

31 896,74

25 %

09.8844

Muut maat

10 196,61

26 227,19

27 538,55

25 %

(12)

9

Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt ja nauhat

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

Korean tasavalta

70 813,18

182 141,97

191 249,07

25 %

09.8846

Taiwan

65 579,14

168 679,23

177 113,19

25 %

09.8847

Intia

42 720,54

109 883,53

115 377,71

25 %

09.8848

Amerikan yhdysvallat

35 609,52

91 592,94

96 172,59

25 %

09.8849

Turkki

29 310,69

75 391,41

79 160,98

25 %

09.8850

Malesia

19 799,24

50 926,57

53 472,90

25 %

09.8851

Vietnam

16 832,28

43 295,10

45 459,86

25 %

09.8852

Muut maat

50 746,86

130 528,43

137 054,85

25 %

(13)

10

Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut kvarttolevyt

7219 21 10 , 7219 21 90

Kiina

6 765,50

17 401,86

18 271,95

25 %

09.8856

Intia

2 860,33

7 357,20

7 725,06

25 %

09.8857

Taiwan

1 119,34

2 879,11

3 023,06

25 %

09.8858

Muut maat

1 440,07

3 704,07

3 889,27

25 %

(14)

12

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut muototangot ja kevyet profiilit

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

Kiina

166 217,87

427 536,89

448 913,74

25 %

09.8861

Turkki

114 807,87

295 302,79

310 067,93

25 %

09.8862

Venäjä

94 792,44

243 820,15

256 011,16

25 %

09.8863

Sveitsi

73 380,52

188 745,54

198 182,81

25 %

09.8864

Valko-Venäjä

57 907,73

148 947,24

156 394,60

25 %

09.8865

Muut maat

76 245,19

196 113,88

205 919,57

25 %

(15)

13

Betoniteräs

7214 20 00 , 7214 99 10

Turkki

117 231,80

301 537,50

316 614,37

25 %

09.8866

Venäjä

94 084,20

241 998,46

254 098,38

25 %

09.8867

Ukraina

62 534,65

160 848,36

168 890,77

25 %

09.8868

Bosnia ja Herzegovina

39 356,10

101 229,71

106 291,20

25 %

09.8869

Moldova

28 284,59

72 752,14

76 389,74

25 %

09.8870

Muut maat

217 775,50

560 150,74

588 158,28

(16)

14

Ruostumattomat tangot ja kevyet profiilit

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

Intia

44 433,00

114 288,24

120 002,65

25 %

09.8871

Sveitsi

6 502,75

16 726,03

17 562,33

25 %

09.8872

Ukraina

5 733,50

14 747,41

15 484,78

25 %

09.8873

Muut maat

8 533,24

21 948,75

23 046,19

25 %

(17)

15

Ruostumaton valssilanka

7221 00 10 , 7221 00 90

Intia

10 135,23

26 069,31

27 372,78

25 %

09.8876

Taiwan

6 619,68

17 026,79

17 878,13

25 %

09.8877

Korean tasavalta

3 300,07

8 488,26

8 912,67

25 %

09.8878

Kiina

2 216,86

5 702,09

5 987,20

25 %

09.8879

Japani

2 190,40

5 634,03

5 915,73

25 %

09.8880

Muut maat

1 144,43

2 943,64

3 090,82

25 %

(18)

16

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistettu valssilanka

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

Ukraina

149 009,10

383 273,39

402 437,06

25 %

09.8881

Sveitsi

141 995,22

365 232,67

383 494,31

25 %

09.8882

Venäjä

122 883,63

316 074,84

331 878,59

25 %

09.8883

Turkki

121 331,08

312 081,44

327 685,51

25 %

09.8884

Valko-Venäjä

97 436,46

250 620,96

263 152,01

25 %

09.8885

Moldova

73 031,65

187 848,18

197 240,59

25 %

09.8886

Muut maat

122 013,20

313 835,96

329 527,76

25 %

(19)

17

Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

Ukraina

42 915,19

110 384,21

115 903,42

25 %

09.8891

Turkki

38 465,03

98 937,73

103 884,61

25 %

09.8892

Korean tasavalta

10 366,76

26 664,84

27 998,09

25 %

09.8893

Venäjä

9 424,08

24 240,12

25 452,12

25 %

09.8894

Brasilia

8 577,95

22 063,74

23 166,93

25 %

09.8895

Sveitsi

6 648,01

17 099,66

17 954,65

25 %

09.8896

Muut maat

14 759,92

37 964,70

39 862,93

25 %

(20)

18

Ponttirauta ja -teräs

7301 10 00

Kiina

12 198,24

31 375,68

32 944,46

25 %

09.8901

Yhdistyneet arabiemiirikunnat

6 650,41

17 105,84

17 961,13

25 %

09.8902

Muut maat

480,04

1 234,73

1 296,46

25 %

(21)

19

Rautateiden materiaali

7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00

Venäjä

2 147,19

5 522,90

5 799,05

25 %

09.8906

Kiina

2 145,07

5 517,42

5 793,30

25 %

09.8907

Turkki

1 744,68

4 487,58

4 711,96

25 %

09.8908

Ukraina

657,60

1 691,46

1 776,03

25 %

09.8909

Muut maat

1 010,85

2 600,06

2 730,07

25 %

(22)

20

Kaasuputket

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

Turkki

88 914,68

228 701,68

240 136,77

25 %

09.8911

Intia

32 317,40

83 125,12

87 281,37

25 %

09.8912

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia:

9 637,48

24 789,01

26 028,46

25 %

09.8913

Muut maat

22 028,87

56 661,52

59 494,59

25 %

(23)

21

Putkipalkit

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

Turkki

154 436,15

397 232,59

417 094,22

25 %

09.8916

Venäjä

35 406,28

91 070,18

95 623,68

25 %

09.8917

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia:

34 028,95

87 527,48

91 903,85

25 %

09.8918

Ukraina

25 240,74

64 922,92

68 169,06

25 %

09.8919

Sveitsi

25 265,29

57 369,40

60 237,87

25 %

09.8920

Valko-Venäjä

20 898,79

53 754,78

56 442,52

25 %

09.8921

Muut maat

25 265,29

64 986,05

68 235,36

25 %

(24)

22

Ruostumattomat saumattomat putket

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

Intia

8 315,90

21 389,71

22 459,20

25 %

09.8926

Ukraina

5 224,94

13 439,33

14 111,29

25 %

09.8927

Korean tasavalta

1 649,31

4 242,27

4 454,39

25 %

09.8928

Japani

1 590,45

4 090,86

4 295,41

25 %

09.8929

Amerikan yhdysvallat

1 393,26

3 583,68

3 762,86

25 %

09.8930

Kiina

1 299,98

3 343,74

3 510,92

25 %

09.8931

Muut maat

2 838,17

7 300,20

7 665,21

25 %

(25)

24

Muut saumattomat putket

7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00

Kiina

49 483,75

127 279,51

133 643,48

25 %

09.8936

Ukraina

36 779,89

94 603,32

99 333,49

25 %

09.8937

Valko-Venäjä

19 655,31

50 556,35

53 084,17

25 %

09.8938

Japani

13 766,04

35 408,29

37 178,71

25 %

09.8939

Amerikan yhdysvallat

12 109,53

31 147,50

32 704,87

25 %

09.8940

Muut maat

55 345,57

142 356,97

149 474,82

25 %

(26)

25

Suuret hitsatut putket

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

Venäjä

140 602,32

361 649,91

379 732,41

25 %

09.8941

Turkki

17 543,40

45 124,22

47 380,43

25 %

09.8942

Kiina

14 213,63

36 559,56

38 387,54

25 %

09.8943

Muut maat

34 011,86

87 483,52

91 857,70

25 %

(27)

26

Muut hitsatut putket

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

Sveitsi

64 797,98

166 669,96

175 003,46

25 %

09.8946

Turkki

60 693,64

156 113,01

163 918,66

25 %

09.8947

Yhdistyneet arabiemiirikunnat

18 676,40

48 038,46

50 440,38

25 %

09.8948

Kiina

18 010,22

46 324,96

48 641,20

25 %

09.8949

Taiwan

14 374,20

36 972,56

38 821,19

25 %

09.8950

Intia

11 358,87

29 216,69

30 677,53

25 %

09.8951

Muut maat

36 898,57

94 908,57

99 653,99

25 %

(28)

27

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmänä viimeistellyt tangot

7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80

Venäjä

117 519,41

302 277,28

317 391,14

25 %

09.8956

Sveitsi

27 173,22

69 893,54

73 388,22

25 %

09.8957

Kiina

20 273,26

52 145,82

54 753,12

25 %

09.8958

Ukraina

15 969,02

41 074,67

43 128,40

25 %

09.8959

Muut maat

17 540,47

45 116,69

47 372,52

25 %

(29)

28

Seostamattomasta teräksestä valmistettu lanka

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

Valko-Venäjä

88 294,51

227 106,51

238 461,84

25 %

09.8961

Kiina

66 719,82

171 613,24

180 193,90

25 %

09.8962

Venäjä

41 609,21

107 025,04

112 376,29

25 %

09.8963

Turkki

40 302,46

103 663,89

108 847,08

25 %

09.8964

Ukraina

26 755,09

68 818,05

72 258,95

25 %

09.8965

Muut maat

39 770,29

102 295,06

107 409,81

25 %

(30)

IV.2 – Tariffikiintiöiden määrät neljännesvuosittain

| | VUOSI 1 | VUOSI 2 | VUOSI 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tuotenumero | | 2.2.2019–31.3.2019 | 1.4.2019–30.6.2019 | 1.7.2019–30.9.2019 | 1.10.2019–31.12.2019 | 1.1.2020–31.3.2020 | 1.4.2020–30.6.2020 | 1.7.2020–30.9.2020 | 1.10.2020–31.12.2020 | 1.1.2021–31.3.2021 | 1.4.2021–30.6.2021 |
| 1 | Muut maat | 1 307 737,32 | 2 051 794,76 | 2 172 108,07 | 2 172 108,07 | 2 148 498,20 | 2 148 498,20 | 2 286 962,00 | 2 286 962,00 | 2 237 245,44 | 2 262 103,72 |
| 2 | Muut maat | 167 401,61 | 262 647,35 | 278 048,49 | 278 048,49 | 275 026,22 | 275 026,22 | 292 750,78 | 292 750,78 | 286 386,63 | 289 568,70 |
| 3A | Muut maat | 119,25 | 187,09 | 198,07 | 198,07 | 195,91 | 195,91 | 208,54 | 208,54 | 204,01 | 206,27 |
| 3B | Muut maat | 3 268,01 | 5 127,39 | 5 428,05 | 5 428,05 | 5 369,05 | 5 369,05 | 5 715,07 | 5 715,07 | 5 590,82 | 5 652,94 |
| 4A | Muut maat | 296 430,19 | 465 088,74 | 492 360,66 | 492 360,66 | 487 008,91 | 487 008,91 | 518 395,07 | 518 395,07 | 507 125,61 | 512 760,34 |
| 4B | Muut maat | 48 890,51 | 76 707,53 | 81 205,51 | 81 205,51 | 80 322,84 | 80 322,84 | 85 499,39 | 85 499,39 | 83 640,71 | 84 570,05 |
| 5 | Muut maat | 16 782,91 | 26 331,80 | 27 875,85 | 27 875,85 | 27 572,85 | 27 572,85 | 29 349,83 | 29 349,83 | 28 711,79 | 29 030,81 |
| 6 | Muut maat | 12 910,76 | 20 256,54 | 21 444,34 | 21 444,34 | 21 211,25 | 21 211,25 | 22 578,25 | 22 578,25 | 22 087,42 | 22 332,83 |
| 7 | Muut maat | 181 777,76 | 285 203,04 | 301 926,80 | 301 926,80 | 298 644,99 | 298 644,99 | 317 891,70 | 317 891,70 | 310 981,01 | 314 436,35 |
| 8 | Muut maat | 3 969,15 | 6 227,46 | 6 592,63 | 6 592,63 | 6 520,97 | 6 520,97 | 6 941,22 | 6 941,22 | 6 790,33 | 6 865,78 |
| 9 | Muut maat | 19 753,81 | 30 993,05 | 32 810,42 | 32 810,42 | 32 453,79 | 32 453,79 | 34 545,33 | 34 545,33 | 33 794,35 | 34 169,84 |
| 10 | Muut maat | 560,56 | 879,51 | 931,08 | 931,08 | 920,96 | 920,96 | 980,31 | 980,31 | 959,00 | 969,65 |
| 12 | Muut maat | 29 679,33 | 46 565,85 | 49 296,38 | 49 296,38 | 48 760,55 | 48 760,55 | 51 903,01 | 51 903,01 | 50 774,69 | 51 338,85 |
| 13 | Muut maat | 84 771,67 | 133 003,83 | 140 802,92 | 140 802,92 | 139 272,45 | 139 272,45 | 148 248,11 | 148 248,11 | 145 025,33 | 146 636,72 |
| 14 | Muut maat | 3 321,66 | 5 211,58 | 5 517,17 | 5 517,17 | 5 457,20 | 5 457,20 | 5 808,90 | 5 808,90 | 5 682,62 | 5 745,76 |
| 15 | Muut maat | 445,48 | 698,95 | 739,93 | 739,93 | 731,89 | 731,89 | 779,06 | 779,06 | 762,12 | 770,59 |
| 16 | Muut maat | 47 495,07 | 74 518,13 | 78 887,73 | 78 887,73 | 78 030,25 | 78 030,25 | 83 059,05 | 83 059,05 | 81 253,42 | 82 156,24 |
| 17 | Muut maat | 5 745,47 | 9 014,45 | 9 543,04 | 9 543,04 | 9 439,31 | 9 439,31 | 10 047,64 | 10 047,64 | 9 829,22 | 9 938,43 |
| 18 | Muut maat | 186,86 | 293,18 | 310,37 | 310,37 | 306,99 | 306,99 | 326,78 | 326,78 | 319,68 | 323,23 |
| 19 | Muut maat | 393,49 | 617,37 | 653,57 | 653,57 | 646,46 | 646,46 | 688,13 | 688,13 | 673,17 | 680,65 |
| 20 | Muut maat | 8 575,00 | 13 453,88 | 14 242,79 | 14 242,79 | 14 087,97 | 14 087,97 | 14 995,90 | 14 995,90 | 14 669,90 | 14 832,90 |
| 21 | Muut maat | 9 834,81 | 15 430,48 | 16 335,29 | 16 335,29 | 16 157,73 | 16 157,73 | 17 199,05 | 17 199,05 | 16 825,16 | 17 012,10 |
| 22 | Muut maat | 1 104,79 | 1 733,38 | 1 835,02 | 1 835,02 | 1 815,08 | 1 815,08 | 1 932,05 | 1 932,05 | 1 890,05 | 1 911,05 |
| 24 | Muut maat | 21 543,91 | 33 801,65 | 35 783,72 | 35 783,72 | 35 394,77 | 35 394,77 | 37 675,84 | 37 675,84 | 36 856,80 | 37 266,32 |
| 25 | Muut maat | 13 239,52 | 20 772,34 | 21 990,39 | 21 990,39 | 21 751,37 | 21 751,37 | 23 153,17 | 23 153,17 | 22 649,84 | 22 901,51 |
| 26 | Muut maat | 14 363,20 | 22 535,37 | 23 856,80 | 23 856,80 | 23 597,48 | 23 597,48 | 25 118,27 | 25 118,27 | 24 572,22 | 24 845,24 |
| 27 | Muut maat | 6 827,84 | 10 712,64 | 11 340,81 | 11 340,81 | 11 217,54 | 11 217,54 | 11 940,47 | 11 940,47 | 11 680,90 | 11 810,68 |
| 28 | Muut maat | 15 481,05 | 24 289,24 | 25 713,51 | 25 713,51 | 25 434,02 | 25 434,02 | 27 073,16 | 27 073,16 | 26 484,61 | 26 778,88 |

VUOSI 1

VUOSI 2

VUOSI 3

Tuotenumero

2.2.2019–31.3.2019

1.4.2019–30.6.2019

1.7.2019–30.9.2019

1.10.2019–31.12.2019

1.1.2020–31.3.2020

1.4.2020–30.6.2020

1.7.2020–30.9.2020

1.10.2020–31.12.2020

1.1.2021–31.3.2021

1.4.2021–30.6.2021

1

Muut maat

1 307 737,32

2 051 794,76

2 172 108,07

2 172 108,07

2 148 498,20

2 148 498,20

2 286 962,00

2 286 962,00

2 237 245,44

2 262 103,72

2

Muut maat

167 401,61

262 647,35

278 048,49

278 048,49

275 026,22

275 026,22

292 750,78

292 750,78

286 386,63

289 568,70

3A

Muut maat

119,25

187,09

198,07

198,07

195,91

195,91

208,54

208,54

204,01

206,27

3B

Muut maat

3 268,01

5 127,39

5 428,05

5 428,05

5 369,05

5 369,05

5 715,07

5 715,07

5 590,82

5 652,94

4A

Muut maat

296 430,19

465 088,74

492 360,66

492 360,66

487 008,91

487 008,91

518 395,07

518 395,07

507 125,61

512 760,34

4B

Muut maat

48 890,51

76 707,53

81 205,51

81 205,51

80 322,84

80 322,84

85 499,39

85 499,39

83 640,71

84 570,05

5

Muut maat

16 782,91

26 331,80

27 875,85

27 875,85

27 572,85

27 572,85

29 349,83

29 349,83

28 711,79

29 030,81

6

Muut maat

12 910,76

20 256,54

21 444,34

21 444,34

21 211,25

21 211,25

22 578,25

22 578,25

22 087,42

22 332,83

7

Muut maat

181 777,76

285 203,04

301 926,80

301 926,80

298 644,99

298 644,99

317 891,70

317 891,70

310 981,01

314 436,35

8

Muut maat

3 969,15

6 227,46

6 592,63

6 592,63

6 520,97

6 520,97

6 941,22

6 941,22

6 790,33

6 865,78

9

Muut maat

19 753,81

30 993,05

32 810,42

32 810,42

32 453,79

32 453,79

34 545,33

34 545,33

33 794,35

34 169,84

10

Muut maat

560,56

879,51

931,08

931,08

920,96

920,96

980,31

980,31

959,00

969,65

12

Muut maat

29 679,33

46 565,85

49 296,38

49 296,38

48 760,55

48 760,55

51 903,01

51 903,01

50 774,69

51 338,85

13

Muut maat

84 771,67

133 003,83

140 802,92

140 802,92

139 272,45

139 272,45

148 248,11

148 248,11

145 025,33

146 636,72

14

Muut maat

3 321,66

5 211,58

5 517,17

5 517,17

5 457,20

5 457,20

5 808,90

5 808,90

5 682,62

5 745,76

15

Muut maat

445,48

698,95

739,93

739,93

731,89

731,89

779,06

779,06

762,12

770,59

16

Muut maat

47 495,07

74 518,13

78 887,73

78 887,73

78 030,25

78 030,25

83 059,05

83 059,05

81 253,42

82 156,24

17

Muut maat

5 745,47

9 014,45

9 543,04

9 543,04

9 439,31

9 439,31

10 047,64

10 047,64

9 829,22

9 938,43

18

Muut maat

186,86

293,18

310,37

310,37

306,99

306,99

326,78

326,78

319,68

323,23

19

Muut maat

393,49

617,37

653,57

653,57

646,46

646,46

688,13

688,13

673,17

680,65

20

Muut maat

8 575,00

13 453,88

14 242,79

14 242,79

14 087,97

14 087,97

14 995,90

14 995,90

14 669,90

14 832,90

21

Muut maat

9 834,81

15 430,48

16 335,29

16 335,29

16 157,73

16 157,73

17 199,05

17 199,05

16 825,16

17 012,10

22

Muut maat

1 104,79

1 733,38

1 835,02

1 835,02

1 815,08

1 815,08

1 932,05

1 932,05

1 890,05

1 911,05

24

Muut maat

21 543,91

33 801,65

35 783,72

35 783,72

35 394,77

35 394,77

37 675,84

37 675,84

36 856,80

37 266,32

25

Muut maat

13 239,52

20 772,34

21 990,39

21 990,39

21 751,37

21 751,37

23 153,17

23 153,17

22 649,84

22 901,51

26

Muut maat

14 363,20

22 535,37

23 856,80

23 856,80

23 597,48

23 597,48

25 118,27

25 118,27

24 572,22

24 845,24

27

Muut maat

6 827,84

10 712,64

11 340,81

11 340,81

11 217,54

11 217,54

11 940,47

11 940,47

11 680,90

11 810,68

28

Muut maat

15 481,05

24 289,24

25 713,51

25 713,51

25 434,02

25 434,02

27 073,16

27 073,16

26 484,61

26 778,88

---

(1)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8601.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8602

(2)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8603.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8604

(3)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8605.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8606

(4)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8607.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8608

(5)  Tuotteet, joihin sovelletaan polkumyyntitulleja

(6)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8609.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8610

(7)  Tuotteet, joihin ei sovelleta polkumyyntitulleja (mukaan luettuna autoteollisuuden tuotteet)

(8)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8611.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8612

(9)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8613.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8614

(10)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8615.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8616

(11)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8617.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8618

(12)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8619.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8620

(13)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8621.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8622

(14)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8623.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8624

(15)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8625.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8626

(16)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8627.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8628

(17)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8629.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8630

(18)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8631.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8632

(19)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8633.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8634

(20)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8635.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8636

(21)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8637.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8638

(22)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8639.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8640

(23)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8641.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8642

(24)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8643.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8644

(25)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8645.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8646

(26)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8647.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8648

(27)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8649.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8650

(28)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8651.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8652

(29)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8653.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8654

(30)  
  2.2.2019–31.3.2019, 1.7.2019–31.3.2020 ja 1.7.2020–31.3.2021: 09.8655.

1.4.2019–30.6.2019, 1.4.2020–30.6.2020 ja 1.4.2021–30.6.2021: 09.8656

---

PÄÄTÖKSET

| 1.2.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 31/75 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 31/75

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2019/160,

annettu 24 päivänä tammikuuta 2019,

väliaikaisesta poikkeamisesta neuvoston direktiivissä 66/401/ETY ja neuvoston direktiivissä 66/402/ETY säädetyistä varmennettuja siemeniä koskevista edellytyksistä

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 305)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rehukasvien siementen pitämisestä kaupan 14 päivänä kesäkuuta 1966 annetun neuvoston direktiivin 66/401/ETY (1) ja viljakasvien siementen pitämisestä kaupan 14 päivänä kesäkuuta 1966 annetun neuvoston direktiivin 66/402/ETY (2) ja erityisesti niiden 17 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ruotsissa vuonna 2018 vallinnut epätavallisen lämmin ja kuiva sää vähensi maaperän kosteutta, mistä aiheutui kasvillisuudelle vahinkoa ja stressiä. Tämä puolestaan pienensi siemensatoa ja heikensi siementen laatua. |
| --- | --- |

(1)

Ruotsissa vuonna 2018 vallinnut epätavallisen lämmin ja kuiva sää vähensi maaperän kosteutta, mistä aiheutui kasvillisuudelle vahinkoa ja stressiä. Tämä puolestaan pienensi siemensatoa ja heikensi siementen laatua.

| (2) | Siementen toimitusmahdollisuuksia huononsi myös märkä korjuukausi vuonna 2017, mikä aiheutti Ruotsissa puutetta kevätkylvön siemenistä vuonna 2018. |
| --- | --- |

(2)

Siementen toimitusmahdollisuuksia huononsi myös märkä korjuukausi vuonna 2017, mikä aiheutti Ruotsissa puutetta kevätkylvön siemenistä vuonna 2018.

| (3) | Siksi Ruotsilla on nyt käytettävissään vain rajoitettu määrä kevätkylvöisten rehukasvien siemeniä ja kevätkylvöisten viljakasvien siemeniä edelliseltä kaudelta, eikä Ruotsi kykene korjaamaan tarpeeksi siemensatoa kattaakseen kysynnän keväällä 2019. |
| --- | --- |

(3)

Siksi Ruotsilla on nyt käytettävissään vain rajoitettu määrä kevätkylvöisten rehukasvien siemeniä ja kevätkylvöisten viljakasvien siemeniä edelliseltä kaudelta, eikä Ruotsi kykene korjaamaan tarpeeksi siemensatoa kattaakseen kysynnän keväällä 2019.

| (4) | Muut jäsenvaltiot, joissa myös on osittain ollut sadonkorjuuongelmia, ovat kyenneet kattamaan Ruotsin siementarpeet vain rajallisesti. |
| --- | --- |

(4)

Muut jäsenvaltiot, joissa myös on osittain ollut sadonkorjuuongelmia, ovat kyenneet kattamaan Ruotsin siementarpeet vain rajallisesti.

| (5) | Näissä olosuhteissa Ruotsissa on ollut väliaikaisesti ongelmia toimittaa yleisesti kevätkylvöisten rehukasvien siemeniä ja kevätkylvöisten viljakasvien siemeniä, ja ongelmien odotetaan jatkuvan. Nämä ongelmat voidaan ratkaista vain, jos sallitaan tietyn ajanjakson ajan ja tarkoituksenmukaisen enimmäismäärän rajoissa sellaisten kevätkylvöisten rehukasvien varmennettujen siementen ja kevätkylvöisten viljakasvien varmennettujen siementen kaupan pitäminen unionissa, jotka on tuotettu Ruotsissa toisen sukupolven varmennettujen siementen luokasta. |
| --- | --- |

(5)

Näissä olosuhteissa Ruotsissa on ollut väliaikaisesti ongelmia toimittaa yleisesti kevätkylvöisten rehukasvien siemeniä ja kevätkylvöisten viljakasvien siemeniä, ja ongelmien odotetaan jatkuvan. Nämä ongelmat voidaan ratkaista vain, jos sallitaan tietyn ajanjakson ajan ja tarkoituksenmukaisen enimmäismäärän rajoissa sellaisten kevätkylvöisten rehukasvien varmennettujen siementen ja kevätkylvöisten viljakasvien varmennettujen siementen kaupan pitäminen unionissa, jotka on tuotettu Ruotsissa toisen sukupolven varmennettujen siementen luokasta.

| (6) | Siksi tässä päätöksessä säädetyllä poikkeuksella olisi tietyin edellytyksin ja rajoituksin sallittava sellaisten kevätkylvöisten rehukasvien varmennettujen siementen ja kevätkylvöisten viljakasvien varmennettujen siementen kaupan pitäminen unionissa, jotka on tuotettu Ruotsissa luokasta ”toisen sukupolven varmennetut siemenet”. |
| --- | --- |

(6)

Siksi tässä päätöksessä säädetyllä poikkeuksella olisi tietyin edellytyksin ja rajoituksin sallittava sellaisten kevätkylvöisten rehukasvien varmennettujen siementen ja kevätkylvöisten viljakasvien varmennettujen siementen kaupan pitäminen unionissa, jotka on tuotettu Ruotsissa luokasta ”toisen sukupolven varmennetut siemenet”.

| (7) | Ruotsin komissiolle toimittamista tiedoista ilmenee, että tarvitaan 2 525 tonnia kevätkylvöisten rehukasvien siemeniä ja 18 240 tonnia kevätkylvöisten viljakasvien siemeniä, jotta voidaan ratkaista toimitusongelmat kaudella, joka päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2019. |
| --- | --- |

(7)

Ruotsin komissiolle toimittamista tiedoista ilmenee, että tarvitaan 2 525 tonnia kevätkylvöisten rehukasvien siemeniä ja 18 240 tonnia kevätkylvöisten viljakasvien siemeniä, jotta voidaan ratkaista toimitusongelmat kaudella, joka päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2019.

| (8) | Poikkeus ei saa rajoittaa niiden muiden edellytysten soveltamista, jotka vahvistetaan direktiivissä 66/401/ETY ja direktiivissä 66/402/ETY luokan ”toisen sukupolven varmennetut siemenet” osalta. |
| --- | --- |

(8)

Poikkeus ei saa rajoittaa niiden muiden edellytysten soveltamista, jotka vahvistetaan direktiivissä 66/401/ETY ja direktiivissä 66/402/ETY luokan ”toisen sukupolven varmennetut siemenet” osalta.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Sallitaan 30 päivään kesäkuuta 2019 asti ulottuvalla kaudella ja 2–5 kohdassa tarkoitettujen edellytysten rajoissa sellaisten kevätkylvöisten rehukasvien varmennettujen siementen ja kevätkylvöisten viljakasvien varmennettujen siementen kaupan pitäminen unionissa, jotka on tuotettu Ruotsissa luokasta ”toisen sukupolven varmennetut siemenet”.

2.   Niiden siementen kokonaismäärä, joita sallitaan pidettävän kaupan unionissa tämän päätöksen nojalla, ei saa olla yli 2 525 tonnia kevätkylvöisten rehukasvien siementen osalta ja 18 240 tonnia kevätkylvöisten viljakasvien siementen osalta.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen siementen on oltava direktiivin 66/401/ETY liitteessä II ja direktiivin 66/402/ETY liitteessä II vahvistettujen vaatimusten mukaisia, kun on kyse edellytyksistä, jotka luokkaan ”toisen sukupolven varmennetut siemenet” kuuluvien siementen on täytettävä.

4.   Virallisessa etiketissä on oltava maininta, että kyseessä olevat siemenet kuuluvat luokkaa ”toisen sukupolven varmennetut siemenet” alempaan luokkaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 66/401/ETY ja direktiivin 66/402/ETY merkintävaatimusten soveltamista.

5.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen siementen kaupan pitäminen sallitaan tämän päätöksen mukaisen kaupan pitämistä koskevan lupahakemuksen perusteella.

2 artikla

Jäsenvaltion on ilmoitettava viipymättä komissiolle ja muille jäsenvaltioille määrät, joille ne ovat myöntäneet kaupan pitämistä koskevan luvan tämän päätöksen mukaisesti.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2019.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL 125, 11.7.1966, s. 2298/66.

1

(2)  
  EYVL 125, 11.7.1966, s. 2309/66.

2

---

| 1.2.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 31/77 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 31/77

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2019/161,

annettu 31 päivänä tammikuuta 2019,

eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 821)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista unionin sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/99/EY (3) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’, joissa on vahvistettu kotieläiminä pidettävissä tai luonnonvaraisissa sioissa esiintyneitä kyseisen taudin tapauksia. Kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevissa I–IV osassa määritetään ja luetellaan asianomaisten jäsenvaltioiden tiettyjä alueita, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on muutettu useita kertoja, jotta on voitu ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton epidemiologisessa tilanteessa unionissa tapahtuneet muutokset, jotka on huomioitava kyseisessä liitteessä. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/122 (5) Romaniassa hiljattain esiintyneiden afrikkalaisen sikaruton tautitapausten vuoksi. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’, joissa on vahvistettu kotieläiminä pidettävissä tai luonnonvaraisissa sioissa esiintyneitä kyseisen taudin tapauksia. Kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevissa I–IV osassa määritetään ja luetellaan asianomaisten jäsenvaltioiden tiettyjä alueita, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on muutettu useita kertoja, jotta on voitu ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton epidemiologisessa tilanteessa unionissa tapahtuneet muutokset, jotka on huomioitava kyseisessä liitteessä. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/122 (5) Romaniassa hiljattain esiintyneiden afrikkalaisen sikaruton tautitapausten vuoksi.

| (2) | Riski afrikkalaisen sikaruton leviämisestä luonnonvaraisiin lajeihin liittyy kyseisen taudin hitaaseen luonnolliseen leviämiseen luonnonvaraisten sikojen populaatioissa mutta myös ihmisen toimintaan, minkä taudin viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa osoittaa ja mistä esitetään näyttöä 14 päivänä heinäkuuta 2015 julkaistussa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’EFSA’, eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän lautakunnan tieteellisessä lausunnossa, 23 päivänä maaliskuuta 2017 julkaistussa EFSAn tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland”, 8 päivänä marraskuuta 2017 julkaistussa EFSAn tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland” ja 29 päivänä marraskuuta 2018 julkaistussa EFSAn tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union” (6). |
| --- | --- |

(2)

Riski afrikkalaisen sikaruton leviämisestä luonnonvaraisiin lajeihin liittyy kyseisen taudin hitaaseen luonnolliseen leviämiseen luonnonvaraisten sikojen populaatioissa mutta myös ihmisen toimintaan, minkä taudin viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa osoittaa ja mistä esitetään näyttöä 14 päivänä heinäkuuta 2015 julkaistussa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’EFSA’, eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän lautakunnan tieteellisessä lausunnossa, 23 päivänä maaliskuuta 2017 julkaistussa EFSAn tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland”, 8 päivänä marraskuuta 2017 julkaistussa EFSAn tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland” ja 29 päivänä marraskuuta 2018 julkaistussa EFSAn tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union” (6).

| (3) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/122 hyväksymisen jälkeen kotieläiminä pidettävissä sioissa on Romaniassa ilmennyt uusia afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia, jotka on myös otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/122 hyväksymisen jälkeen kotieläiminä pidettävissä sioissa on Romaniassa ilmennyt uusia afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia, jotka on myös otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä.

| (4) | Tammikuussa 2019 havaittiin kaksi afrikkalaisen sikaruton taudinpurkausta kotieläiminä pidettävissä sioissa Aradin ja Timișin lääneissä Romaniassa täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä lueteltujen alueiden ulkopuolella. Nämä afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaukset kotieläiminä pidettävissä sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautialueet Romaniassa olisi näin ollen nyt lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa III osassa. |
| --- | --- |

(4)

Tammikuussa 2019 havaittiin kaksi afrikkalaisen sikaruton taudinpurkausta kotieläiminä pidettävissä sioissa Aradin ja Timișin lääneissä Romaniassa täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä lueteltujen alueiden ulkopuolella. Nämä afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaukset kotieläiminä pidettävissä sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautialueet Romaniassa olisi näin ollen nyt lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa III osassa.

| (5) | Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa ja torjua ennakoivasti taudin leviämiseen liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret uudet korkean riskin alueet Romanian osalta ja sisällytettävä ne täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I ja III osassa oleviin luetteloihin. Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa ja torjua ennakoivasti taudin leviämiseen liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret uudet korkean riskin alueet Romanian osalta ja sisällytettävä ne täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I ja III osassa oleviin luetteloihin. Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä olisi muutettava.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2019.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös 2014/709/EU, annettu 9 päivänä lokakuuta 2014, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa ja täytäntöönpanopäätöksen 2014/178/EU kumoamisesta (EUVL L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/122, annettu 25 päivänä tammikuuta 2019, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta (EUVL L 24, 28.1.2019, s. 31).

5

(6)  EFSA Journal 2015; 13(7):4163; EFSA Journal 2017; 15(3):4732; EFSA Journal 2017; 15(11):5068; EFSA Journal 2018; 16(11):5494.

6

---

LIITE

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite seuraavasti:

”LIITE

I OSA

1.   Belgia

Seuraavat Belgian alueet:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by:






  — | the border with France, |
| --- | --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

—

the border with France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | N818, |
| --- | --- |

—

N818,

| — | N83: Le Buisson des Cailles, |
| --- | --- |

—

N83: Le Buisson des Cailles,

| — | Rue des Sources, |
| --- | --- |

—

Rue des Sources,

| — | Rue Antoine, |
| --- | --- |

—

Rue Antoine,

| — | Rue de la Cure, |
| --- | --- |

—

Rue de la Cure,

| — | Rue du Breux, |
| --- | --- |

—

Rue du Breux,

| — | Rue Blondiau, |
| --- | --- |

—

Rue Blondiau,

| — | Nouvelle Chiyue, |
| --- | --- |

—

Nouvelle Chiyue,

| — | Rue de Martué, |
| --- | --- |

—

Rue de Martué,

| — | Rue du Chêne, |
| --- | --- |

—

Rue du Chêne,

| — | Rue des Aubépines, |
| --- | --- |

—

Rue des Aubépines,

| — | N85: Rue des Iles, |
| --- | --- |

—

N85: Rue des Iles,

| — | N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants, Rue du Pré au bois, |
| --- | --- |

—

N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants, Rue du Pré au bois,

| — | N801: Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

N801: Rue Notre-Dame,

| — | N894: Rue des Combattants, Rue des Tilleuls, Naleumont, Rue de Rindchay, Rue de la Distillerie, |
| --- | --- |

—

N894: Rue des Combattants, Rue des Tilleuls, Naleumont, Rue de Rindchay, Rue de la Distillerie,

| — | N40: Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | the border with the Grand Duchy of Luxembourg, |
| --- | --- |

—

the border with the Grand Duchy of Luxembourg,

| — | the border with France, |
| --- | --- |

—

the border with France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N897, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N897,

| — | La N897 jusque son intersection avec la N879, |
| --- | --- |

—

La N897 jusque son intersection avec la N879,

| — | La N879 jusque son intersection avec la N891, |
| --- | --- |

—

La N879 jusque son intersection avec la N891,

| — | La N891 jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N891 jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France,

| — | the border with France. |
| --- | --- |

—

the border with France.

2.   Bulgaria

Seuraavat Bulgarian alueet:

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| whole municipality of Dulovo, |
| --- |

whole municipality of Dulovo,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| whole municipality of General Toshevo, |
| --- |

whole municipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Tšekki

Seuraavat Tšekin alueet:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

4.   Viro

Seuraavat Viron alueet:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

5.   Unkari

Seuraavat Unkarin alueet:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

6.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

7.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

8.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim. |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim.

| część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Świątki w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Świątki w powiecie olsztyńskim,

| gminy Miłakowo, Małdyty i część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 519 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 527 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 527 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 519 do południowo - wschodniej granicy gminy w powiecie ostródzkim; |
| --- |

gminy Miłakowo, Małdyty i część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 519 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 527 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 527 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 519 do południowo - wschodniej granicy gminy w powiecie ostródzkim;

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim; |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gmina Żelechów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gmina Żelechów w powiecie garwolińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

9.   Romania

Seuraavat Romanian alueet:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III, |
| --- | --- |

—

Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

II OSA

1.   Belgia

Seuraavat Belgian alueet:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by:






  — | The border with France, |
| --- | --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

—

The border with France,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N891, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N891,

| — | La N891 jusque son intersection avec la N879 au niveau de Marbehan, |
| --- | --- |

—

La N891 jusque son intersection avec la N879 au niveau de Marbehan,

| — | La N879 jusque son intersection avec la N897 au niveau de Marbehan, |
| --- | --- |

—

La N879 jusque son intersection avec la N897 au niveau de Marbehan,

| — | La N897 jusque son intersection avec la E25 - E411, |
| --- | --- |

—

La N897 jusque son intersection avec la E25 - E411,

| — | La E25 - E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25 - E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France,

| — | The border with France. |
| --- | --- |

—

The border with France.

2.   Bulgaria

Seuraavat Bulgarian alueet:

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Tšekki

Seuraavat Tšekin alueet:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- |

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

4.   Viro

Seuraavat Viron alueet:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

5.   Unkari

Seuraavat Unkarin alueet:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

6.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

7.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

8.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim,

| gmina Gołdap, Dubeninki i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Gołdap, Dubeninki i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lubomino, Orneta, część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od południowo - zachodniej granicy gminy do południowo - zachodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na północ od granic miasta Lidzbark Warmiński oraz linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino, Orneta, część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od południowo - zachodniej granicy gminy do południowo - zachodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na północ od granic miasta Lidzbark Warmiński oraz linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn i część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn i część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim,

| gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim,

| część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gmina Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gmina Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim.

9.   Romania

Seuraavat Romanian alueet:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud.

| — | Județul Botoșani. |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani.

III OSA

1.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija,

3.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim.

4.   Romania

Seuraavat Romanian alueet:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Partea din județu Arges cu următoarele comune:






  — | Comuna Bârla, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județu Arges cu următoarele comune:

—

Comuna Bârla,

| — | Comuna Miroși, |
| --- | --- |

—

Comuna Miroși,

| — | Comuna Popești, |
| --- | --- |

—

Comuna Popești,

| — | Comuna Ștefan cel Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Ștefan cel Mare,

| — | Comuna Slobozia, |
| --- | --- |

—

Comuna Slobozia,

| — | Comuna Mozăceni, |
| --- | --- |

—

Comuna Mozăceni,

| — | Comuna Negrași, |
| --- | --- |

—

Comuna Negrași,

| — | Comuna Izvoru, |
| --- | --- |

—

Comuna Izvoru,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Căldăraru, |
| --- | --- |

—

Comuna Căldăraru,

| — | Comuna Ungheni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ungheni,

| — | Comuna Hârsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Hârsești,

| — | Comuna Stolnici, |
| --- | --- |

—

Comuna Stolnici,

| — | Comuna Vulpești, |
| --- | --- |

—

Comuna Vulpești,

| — | Comuna Rociu, |
| --- | --- |

—

Comuna Rociu,

| — | Comuna Lunca Corbului, |
| --- | --- |

—

Comuna Lunca Corbului,

| — | Comuna Costești, |
| --- | --- |

—

Comuna Costești,

| — | Comuna Mărăsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Mărăsești,

| — | Comuna Poiana Lacului, |
| --- | --- |

—

Comuna Poiana Lacului,

| — | Comuna Vedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Vedea,

| — | Comuna Uda, |
| --- | --- |

—

Comuna Uda,

| — | Comuna Cuca, |
| --- | --- |

—

Comuna Cuca,

| — | Comuna Morărești, |
| --- | --- |

—

Comuna Morărești,

| — | Comuna Cotmeanaâ, |
| --- | --- |

—

Comuna Cotmeanaâ,

| — | Comuna Răchițele de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Răchițele de Jos,

| — | Comuna Drăganu-Olteni, |
| --- | --- |

—

Comuna Drăganu-Olteni,

| — | Comuna Băbana, |
| --- | --- |

—

Comuna Băbana,

| — | Comuna Bascov, |
| --- | --- |

—

Comuna Bascov,

| — | Comuna Moșoaia, |
| --- | --- |

—

Comuna Moșoaia,

| — | Municipiul Pitești, |
| --- | --- |

—

Municipiul Pitești,

| — | Comuna Albota, |
| --- | --- |

—

Comuna Albota,

| — | Comuna Oarja, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarja,

| — | Comuna Bradu, |
| --- | --- |

—

Comuna Bradu,

| — | Comuna Suseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Suseni,

| — | Comuna Căteasca, |
| --- | --- |

—

Comuna Căteasca,

| — | Comuna Rătești, |
| --- | --- |

—

Comuna Rătești,

| — | Comuna Teiu, |
| --- | --- |

—

Comuna Teiu,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș. |
| --- | --- |

—

Județul Timiș.

IV OSA

Italia

Seuraavat Italian alueet:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Oikaisuja

| 1.2.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 31/108 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 31/108

---

Oikaisu komission asetukseen (EU) 2017/2196, annettu 24 päivänä marraskuuta 2017, sähköverkon hätätilaa ja käytönpalautusta koskevasta verkkosäännöstä

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 312, 28. marraskuuta 2017
  )

Sivulla 76, 36 artiklassa, kohdassa 8:

On:

”Kunkin siirtoverkonhaltijan on viimeistään 18 päivänä kesäkuuta 2019 toimitettava Sähkö-ENTSOlle tiedot, joita se tarvitsee raportin laatimiseksi ja esittämiseksi 7 kohdan mukaisesti.”

Pitää olla:

”Kunkin siirtoverkonhaltijan on viimeistään 18 päivänä kesäkuuta 2020 toimitettava Sähkö-ENTSOlle tiedot, joita se tarvitsee raportin laatimiseksi ja esittämiseksi 7 kohdan mukaisesti.”

---

| 1.2.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 31/108 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 31/108

---

Oikaisu neuvoston direktiiviin (EU) 2018/822, annettu 25 päivänä toukokuuta 2018, direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevasta pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 139, 5. kesäkuuta 2018
  )

Sivulla 8, 1 artiklan 2 kohdassa (lisättävän uuden 8 ab artiklan 12 kohdassa):

on:

”12.   Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen vaatimiseksi, että välittäjät ja asianomaiset verovelvolliset toimittavat tiedot niistä raportoitavista rajatylittävistä järjestelyistä, joiden ensimmäinen vaihe toteutettiin tämän direktiivin voimaantulopäivän ja soveltamispäivän välisenä aikana. Välittäjien ja tapauksesta riippuen asianomaisten verovelvollisten on toimitettava näitä raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevat tiedot viimeistään 31 päivänä elokuuta 2020.”,

pitää olla:

”12.   Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen vaatimiseksi, että välittäjät ja asianomaiset verovelvolliset toimittavat tiedot niistä raportoitavista rajatylittävistä järjestelyistä, joiden ensimmäinen vaihe toteutettiin 25 päivän kesäkuuta 2018 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisenä aikana. Välittäjien ja tapauksesta riippuen asianomaisten verovelvollisten on toimitettava näitä raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevat tiedot viimeistään 31 päivänä elokuuta 2020.”.

---