# Az Európai Unió L 49/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 49 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. február 20. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 49

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. február 20.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 58. számú előírása – Egységes rendelkezések a következők jóváhagyásáról: | 1 |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 123. számú előírása – Egységes rendelkezések gépjárművek adaptív fényszórórendszereinek (AFS) jóváhagyásáról [2019/273] | 24 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 58. számú előírása – Egységes rendelkezések a következők jóváhagyásáról:

1

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 123. számú előírása – Egységes rendelkezések gépjárművek adaptív fényszórórendszereinek (AFS) jóváhagyásáról [2019/273]

24

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2019.2.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 49/1

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 58. számú előírása – Egységes rendelkezések a következők jóváhagyásáról:

| I. | Hátsó aláfutásgátlók (RUPD) |
| --- | --- |

I.

Hátsó aláfutásgátlók (RUPD)

| II. | Járművek, jóváhagyott típusú hátsó aláfutásgátló beépítése tekintetében |
| --- | --- |

II.

Járművek, jóváhagyott típusú hátsó aláfutásgátló beépítése tekintetében

| III. | Járművek, hátsó aláfutás elleni védelem (RUP) tekintetében [2019/272] |
| --- | --- |

III.

Járművek, hátsó aláfutás elleni védelem (RUP) tekintetében [2019/272]

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

Az előírás 03. módosítássorozata – hatálybalépés dátuma: 2016. június 18.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Általános követelmények |
| --- | --- |

2.

| 3. | Közös fogalommeghatározások az I., a II. és a III. részhez |
| --- | --- |

3.

I. RÉSZ:   HÁTSÓ ALÁFUTÁSGÁTLÓK JÓVÁHAGYÁSA

I. RÉSZ:

HÁTSÓ ALÁFUTÁSGÁTLÓK JÓVÁHAGYÁSA

| 4. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jóváhagyás iránti kérelem |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

6.

| 7. | Követelmények |
| --- | --- |

7.

| 8. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

9.

| 10. | Hátsó aláfutásgátló típusának módosítása és jóváhagyásának kiterjesztése |
| --- | --- |

10.

| 11. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

11.

| 12. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

12.

II. RÉSZ:   JÁRMŰ JÓVÁHAGYÁSA JÓVÁHAGYOTT TÍPUSÚ HÁTSÓ ALÁFUTÁSGÁTLÓ BEÉPÍTÉSE TEKINTETÉBEN

II. RÉSZ:

JÁRMŰ JÓVÁHAGYÁSA JÓVÁHAGYOTT TÍPUSÚ HÁTSÓ ALÁFUTÁSGÁTLÓ BEÉPÍTÉSE TEKINTETÉBEN

| 13. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

13.

| 14. | Jóváhagyás iránti kérelem |
| --- | --- |

14.

| 15. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

15.

| 16. | Jóváhagyott hátsó aláfutásgátló beépítésére vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

16.

| 17. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

17.

| 18. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

18.

| 19. | Járműtípus módosítása és jóváhagyásának kiterjesztése |
| --- | --- |

19.

| 20. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

20.

| 21. | A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

21.

III. RÉSZ:   JÁRMŰVEK JÓVÁHAGYÁSA HÁTSÓ ALÁFUTÁS ELLENI VÉDELEM (RUP) TEKINTETÉBEN

III. RÉSZ:

JÁRMŰVEK JÓVÁHAGYÁSA HÁTSÓ ALÁFUTÁS ELLENI VÉDELEM (RUP) TEKINTETÉBEN

| 22. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

22.

| 23. | Jóváhagyás iránti kérelem |
| --- | --- |

23.

| 24. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

24.

| 25. | A hátsó aláfutás elleni védelemre (RUP) vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

25.

| 26. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

26.

| 27. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

27.

| 28. | Járműtípus módosítása és jóváhagyásának kiterjesztése |
| --- | --- |

28.

| 29. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

29.

| 30. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

30.

IV. RÉSZ:   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

IV. RÉSZ:

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

| 31. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

31.

MELLÉKLETEK

| 1. | Értesítés (I. rész) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Értesítés (II. rész) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Értesítés (III. rész) |
| --- | --- |

3.

| 4. | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vizsgálati feltételek és eljárások |
| --- | --- |

5.

| 6. | Speciális járművek |
| --- | --- |

6.

| 7. | Különböző járműkategóriákra vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

7.

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

1.1.   Ez az előírás az alábbiakra vonatkozik:

| 1.1.1. | I. RÉSZ: M, N és O kategóriájú (1) járművekhez tervezett hátsó aláfutásgátlók (RUPD); |
| --- | --- |

1.1.1.

I. RÉSZ: M, N és O kategóriájú (1) járművekhez tervezett hátsó aláfutásgátlók (RUPD);

1

| 1.1.2. | II. RÉSZ: ezen előírás I. része szerint jóváhagyott típusú hátsó aláfutásgátló beépítése M, N és O (1) kategóriájú járművekbe; |
| --- | --- |

1.1.2.

II. RÉSZ: ezen előírás I. része szerint jóváhagyott típusú hátsó aláfutásgátló beépítése M, N és O (1) kategóriájú járművekbe;

1

| 1.1.3. | III. RÉSZ: olyan hátsó aláfutásgátlóval felszerelt M, N és O (1) kategóriájú járművek, amelyeket ezen előírás I. része szerint külön nem hagytak jóvá, vagy olyan járművek, amelyeket úgy terveztek, illetve olyan felszereléssel láttak el, hogy alkatrészeik teljesen vagy részlegesen ellátják a hátsó aláfutásgátló funkcióját; |
| --- | --- |

1.1.3.

III. RÉSZ: olyan hátsó aláfutásgátlóval felszerelt M, N és O (1) kategóriájú járművek, amelyeket ezen előírás I. része szerint külön nem hagytak jóvá, vagy olyan járművek, amelyeket úgy terveztek, illetve olyan felszereléssel láttak el, hogy alkatrészeik teljesen vagy részlegesen ellátják a hátsó aláfutásgátló funkcióját;

1

| 1.1.4. | az M1, M2, M3, N1, O1 és O2 (1) kategóriájú járművek a hátsó aláfutás elleni védelem tekintetében. |
| --- | --- |

1.1.4.

az M1, M2, M3, N1, O1 és O2 (1) kategóriájú járművek a hátsó aláfutás elleni védelem tekintetében.

1

2

3

1

1

2

1

1.2.   Ez az előírás nem vonatkozik az alábbiakra:

| 1.2.1. | csuklós járművek vontatói; |
| --- | --- |

1.2.1.

csuklós járművek vontatói;

| 1.2.2. | olyan pótkocsik, amelyeket kifejezetten nagyon hosszú, hosszában oszthatatlan rakomány, mint például gerendák, acélrudak stb. szállítására terveztek és gyártottak. |
| --- | --- |

1.2.2.

olyan pótkocsik, amelyeket kifejezetten nagyon hosszú, hosszában oszthatatlan rakomány, mint például gerendák, acélrudak stb. szállítására terveztek és gyártottak.

1.3.   Az olyan járművek, amelyek (pl. rögzített, levehető, lehajtható, állítható stb.) hátsó aláfutásgátlója nem egyeztethető össze a jármű forgalmi utakon való használatával, a típusjóváhagyó hatóság döntésétől függően részben vagy egészben mentesülhetnek ezen előírás alól.

2.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

2.1.   Valamennyi járművet úgy kell kialakítani és/vagy felszerelni, hogy az ezen előírás 1. szakaszában említett járművek teljes szélességükben hatásos védelmet nyújtsanak aláfutás ellen M1 és N1 kategóriájú járművekkel hátulról bekövetkező ütközés esetén (2).

1

1

2

2.2.   A járművet az 5. melléklet 2. szakaszában meghatározott feltételek mellett kell vizsgálni.

2.3.   Valamennyi M1, M2, M3, N1, O1 vagy O2 kategóriájú jármű megfelel a fent megállapított feltételnek, ha:

1

2

3

1

1

2

| a) | megfelel a II. részben vagy a III. részben megállapított feltételeknek; vagy |
| --- | --- |

a)

megfelel a II. részben vagy a III. részben megállapított feltételeknek; vagy

| b) | a terheletlen jármű hátsó részének talaj feletti szabad magassága egyik oldalon sem haladja meg az 550 mm-t a hátsó tengely szélességénél legfeljebb 100 mm-rel rövidebb szélességben (eltekintve a gumiabroncsok talaj közeli kidomborodásától); vagy |
| --- | --- |

b)

a terheletlen jármű hátsó részének talaj feletti szabad magassága egyik oldalon sem haladja meg az 550 mm-t a hátsó tengely szélességénél legfeljebb 100 mm-rel rövidebb szélességben (eltekintve a gumiabroncsok talaj közeli kidomborodásától); vagy

| c) | O1 vagy O2 kategóriájú járművek esetében, amelyeknél az abroncsok szélességének több mint fele kívül esik a felépítményen (eltekintve a kerékdoboktól) vagy felépítmény hiányában az alvázon, a terheletlen jármű hátsó részének talaj feletti szabad magassága egyik oldalon sem haladja meg az 550 mm-t az abroncsok legbelső pontjai között mért távolságnál legfeljebb 100 mm-rel rövidebb szélességben (eltekintve a gumiabroncsok talaj közeli kidomborodásától). |
| --- | --- |

c)

O1 vagy O2 kategóriájú járművek esetében, amelyeknél az abroncsok szélességének több mint fele kívül esik a felépítményen (eltekintve a kerékdoboktól) vagy felépítmény hiányában az alvázon, a terheletlen jármű hátsó részének talaj feletti szabad magassága egyik oldalon sem haladja meg az 550 mm-t az abroncsok legbelső pontjai között mért távolságnál legfeljebb 100 mm-rel rövidebb szélességben (eltekintve a gumiabroncsok talaj közeli kidomborodásától).

1

2

Ha egynél több hátsó tengely van, a legszélesebb tengely méretét kell figyelembe venni.

A fenti 2.3. szakasz b) és c) pontjában szereplő követelményeknek legalább egy olyan vonalon teljesülniük kell, amely(en):

| a) | legfeljebb 450 mm-re van a jármű leghátsó pontjától; |
| --- | --- |

a)

legfeljebb 450 mm-re van a jármű leghátsó pontjától;

| b) | összesen legfeljebb 200 mm hosszúságban vannak hézagok. |
| --- | --- |

b)

összesen legfeljebb 200 mm hosszúságban vannak hézagok.

2.4.   Minden G kategóriájú jármű esetében a talaj feletti szabad magasságra vonatkozó, fent meghatározott feltételeket teljesítettnek kell tekinteni, ha az elhagyási szög (ISO 612:1978) nem haladja meg a következő értékeket:

| a) | 10° az M1G és N1G kategóriájú járművek esetében; |
| --- | --- |

a)

10° az M1G és N1G kategóriájú járművek esetében;

1

1

| b) | 20° az M2G és N2G kategóriájú járművek esetében; valamint |
| --- | --- |

b)

20° az M2G és N2G kategóriájú járművek esetében; valamint

2

2

| c) | 25° az M3G és N3G kategóriájú járművek esetében; |
| --- | --- |

c)

25° az M3G és N3G kategóriájú járművek esetében;

3

3

a hátsó tengely szélességénél mindkét oldalon legfeljebb 100 mm-rel rövidebb szélességben (eltekintve a gumiabroncsok talaj közeli kidomborodásától).

Ha egynél több hátsó tengely van, a legszélesebb tengely méretét kell figyelembe venni. Az ezen szakasz a) és c) pontjában szereplő követelményeknek legalább egy olyan vonalon teljesülniük kell, amely(en):

| a) | legfeljebb 450 mm-re van a jármű leghátsó pontjától; |
| --- | --- |

a)

legfeljebb 450 mm-re van a jármű leghátsó pontjától;

| b) | összesen legfeljebb 200 mm hosszúságban vannak hézagok. |
| --- | --- |

b)

összesen legfeljebb 200 mm hosszúságban vannak hézagok.

3.   KÖZÖS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK AZ I., A II. ÉS A III. RÉSZHEZ

3.1.   Ezen előírás alkalmazásában:

| 3.1.1. | „Terheletlen tömeg”: a menetkész tömeg utasok és csomagok nélkül, de üzemanyaggal, hűtőfolyadékkal, kenőanyaggal feltöltve, illetve szerszámokkal és pótkerékkel felszerelve (ha ezek a jármű gyártója által biztosított alapfelszereléshez tartoznak). |
| --- | --- |

3.1.1.

„Terheletlen tömeg”: a menetkész tömeg utasok és csomagok nélkül, de üzemanyaggal, hűtőfolyadékkal, kenőanyaggal feltöltve, illetve szerszámokkal és pótkerékkel felszerelve (ha ezek a jármű gyártója által biztosított alapfelszereléshez tartoznak).

| 3.1.2. | „Legnagyobb tömeg”: a gyártó által műszakilag megengedett legnagyobb tömegként megadott tömeg (ez a tömeg nagyobb lehet, mint a nemzeti hatóságok által meghatározott „megengedett legnagyobb tömeg”). |
| --- | --- |

3.1.2.

„Legnagyobb tömeg”: a gyártó által műszakilag megengedett legnagyobb tömegként megadott tömeg (ez a tömeg nagyobb lehet, mint a nemzeti hatóságok által meghatározott „megengedett legnagyobb tömeg”).

| 3.1.3. | A „hátsó aláfutásgátló” szokásosan egy keresztidomból és az alváz hossztartóihoz vagy a jármű más szerkezeti elemeihez kapcsolódó összekötő elemekből áll. |
| --- | --- |

3.1.3.

A „hátsó aláfutásgátló” szokásosan egy keresztidomból és az alváz hossztartóihoz vagy a jármű más szerkezeti elemeihez kapcsolódó összekötő elemekből áll.

| 3.1.4. | „Különálló vezetőfülke”: a jármű alvázához speciális rögzítő elemekkel rögzített vezetőfülke, melynek nincs közös elem a raktérrel. |
| --- | --- |

3.1.4.

„Különálló vezetőfülke”: a jármű alvázához speciális rögzítő elemekkel rögzített vezetőfülke, melynek nincs közös elem a raktérrel.

I. RÉSZ   HÁTSÓ ALÁFUTÁSGÁTLÓK JÓVÁHAGYÁSA

I. RÉSZ

HÁTSÓ ALÁFUTÁSGÁTLÓK JÓVÁHAGYÁSA

4.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

4.1.   Ezen előírás I. részének alkalmazásában:

4.1.1.   „hátsó aláfutásgátló jóváhagyása”: a hátsó aláfutásgátló adott típusának jóváhagyása az alábbi 7. szakasz előírásai szerint;

„hátsó aláfutásgátló jóváhagyása”

4.1.2.   „hátsóaláfutásgátló-típus”: olyan hátsó aláfutásgátlók, amelyek nem különböznek egymástól olyan lényeges jellemzők tekintetében, mint az alak, méretek, felerősítés, anyag és az alábbi 5.2.2. szakaszban megadott jelölések.

„hátsóaláfutásgátló-típus”

5.   JÓVÁHAGYÁS IRÁNTI KÉRELEM

5.1.   A hátsó aláfutásgátló jóváhagyására vonatkozó kérelmet a hátsó aláfutásgátló gyártója vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

5.2.   A hátsó aláfutásgátlók minden típusa esetében a kérelemmel együtt be kell nyújtani a következőket:

| 5.2.1. | a hátsó aláfutásgátló következő műszaki jellemzőit ismertető dokumentáció három példányban: méretek, körvonalrajz, szerkezeti anyagok és a beépítés módja; |
| --- | --- |

5.2.1.

a hátsó aláfutásgátló következő műszaki jellemzőit ismertető dokumentáció három példányban: méretek, körvonalrajz, szerkezeti anyagok és a beépítés módja;

| 5.2.2. | a hátsó aláfutásgátló típusának mintapéldánya: a mintapéldány minden fő alkatrészén jól láthatóan és kitörölhetetlenül fel kell tüntetni a kérelmező márkanevét/védjegyét és a típusjelölést. |
| --- | --- |

5.2.2.

a hátsó aláfutásgátló típusának mintapéldánya: a mintapéldány minden fő alkatrészén jól láthatóan és kitörölhetetlenül fel kell tüntetni a kérelmező márkanevét/védjegyét és a típusjelölést.

5.3.   Egy, a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő hátsó aláfutásgátlót át kell adni a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak.

5.4.   A típusjóváhagyó hatóság a típusjóváhagyás megadása előtt ellenőrzi, hogy megtették-e a gyártás megfelelőségének hatékony ellenőrzését biztosító megfelelő intézkedéseket.

6.   JÓVÁHAGYÁS

6.1.   Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott hátsó aláfutásgátló megfelel az alábbi 7. szakasz előírásainak, akkor a hátsó aláfutásgátló e típusát jóvá kell hagyni.

6.2.   Minden jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelen esetben ez a 03. módosítássorozatnak megfelelően 03). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot a hátsó aláfutásgátlók több típusához.

6.3.   A hátsó aláfutásgátlók egy típusának ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

6.4.   Minden olyan hátsó aláfutásgátlón, amely megfelel egy ezen előírás szerint jóváhagyott típusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

| 6.4.1. | egy kör, benne egy „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma; (3) |
| --- | --- |

6.4.1.

egy kör, benne egy „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma; (3)

3

| 6.4.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 6.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán. |
| --- | --- |

6.4.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 6.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

6.5.   A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

6.6.   Ezen előírás 4. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jelek elrendezésére.

7.   KÖVETELMÉNYEK

7.1.   A keresztidom szelvénymagassága nem lehet kisebb mint 120 mm. A keresztidom végei oldalt nem lehetnek hátrafelé hajlítva és nem lehetnek éles külső szélei. Ez a feltétel akkor teljesül, ha a keresztidom oldalsó végei le vannak kerekítve, és a görbületi sugár legalább 2,5 mm.

Az M, az N1, a legfeljebb 8 tonna legnagyobb tömegű N2, az O1, az O2 és a G kategóriájú járművekhez, valamint az emelőhátfalas járművekhez gyártott hátsó aláfutásgátlók esetében a keresztidom szelvénymagassága nem lehet kisebb mint 100 mm.

1

2

1

2

7.2.   A hátsó aláfutásgátló úgy is kialakítható, hogy a jármű hátulján többféle állása is lehet. Ebben az esetben olyan garantált módszerrel kell azt üzemi helyzetében rögzíteni, amely kizár minden szándékolatlan elmozdulást. Az aláfutásgátló állásának megváltoztatásához szükséges emberi erő nem haladhatja meg a 40 daN értéket.

Az olyan hátsó aláfutásgátlókat, amelyeknek a jármű hátsó részén több állása is lehet, el kell látni egy címkével, amely egy szimbólummal/szimbólumokkal vagy az értékesítés helye szerinti ország nyelvén (nyelvein) írt felirattal tájékoztatja az üzemeltetőt a hátsó aláfutásgátló standard (aláfutással szemben hatékony védelmet nyújtó) állásáról.

A címke mérete legalább: 60 x 120 mm.

7.3.   A hátsó aláfutásgátlónak megfelelő szilárdságot kell tanúsítania a jármű hosszirányú tengelyével párhuzamosan ható erőkkel szemben. (Ezt az ezen előírás 5. mellékletében meghatározott vizsgálati eljárással és vizsgálati körülmények között igazolni kell.) A hátsó aláfutásgátlónak az 5. mellékletben meghatározott erők kifejtése alatt és után mért legnagyobb vízszintes behajlását fel kell tüntetni a típusjóváhagyási értesítésben (1. melléklet 8. szakasza).

7.4.   Emelőhátfalas járműveknél az aláfutásgátló folytonossága megszakítható, hogy helyet hagyjon a mozgató szerkezetnek. Ilyenkor a következő speciális előírások alkalmazandók:

| 7.4.1. | az aláfutásgátló elemei és az emelőhátfal azon elemei között, amelyek az aláfutásgátló síkján áthaladnak az emelő működése közben, és amelyek szükségessé tették a folytonosság megszakítását, a legnagyobb oldalirányú hézag legfeljebb 2,5 cm lehet; |
| --- | --- |

7.4.1.

az aláfutásgátló elemei és az emelőhátfal azon elemei között, amelyek az aláfutásgátló síkján áthaladnak az emelő működése közben, és amelyek szükségessé tették a folytonosság megszakítását, a legnagyobb oldalirányú hézag legfeljebb 2,5 cm lehet;

| 7.4.2. | az aláfutásgátló egyes elemeinek effektív felülete minden esetben legalább 420 cm2 kell hogy legyen, ideértve adott esetben azokat az elemeket is, amelyek az emelőszerkezet mellett vannak; |
| --- | --- |

7.4.2.

az aláfutásgátló egyes elemeinek effektív felülete minden esetben legalább 420 cm2 kell hogy legyen, ideértve adott esetben azokat az elemeket is, amelyek az emelőszerkezet mellett vannak;

2

| 7.4.3. | azon keresztidomok esetében, amelyek szelvénymagassága nem éri el a 120 mm-t, az aláfutásgátló egyes elemeinek effektív felülete legalább 350 cm2 kell hogy legyen, ideértve adott esetben azokat az elemeket is, amelyek az emelőszerkezet mellett vannak; |
| --- | --- |

7.4.3.

azon keresztidomok esetében, amelyek szelvénymagassága nem éri el a 120 mm-t, az aláfutásgátló egyes elemeinek effektív felülete legalább 350 cm2 kell hogy legyen, ideértve adott esetben azokat az elemeket is, amelyek az emelőszerkezet mellett vannak;

2

| 7.4.4. | ha azonban a jármű szélessége 2 000 mm-nél kisebb, és a 7.4.2. és 7.4.3. szakaszok követelményei nem teljesíthetők, az effektív felület csökkenthető, feltéve, hogy a szilárdságra vonatkozó kritériumok teljesülnek. |
| --- | --- |

7.4.4.

ha azonban a jármű szélessége 2 000 mm-nél kisebb, és a 7.4.2. és 7.4.3. szakaszok követelményei nem teljesíthetők, az effektív felület csökkenthető, feltéve, hogy a szilárdságra vonatkozó kritériumok teljesülnek.

8.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az 1958. évi megállapodás (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) 1. jegyzékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő követelményeknek:

| 8.1. | az ezen előírás szerint jóváhagyott minden hátsó aláfutásgátlót úgy kell gyártani, hogy a fenti 7. szakaszban megállapított követelményeket teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak; |
| --- | --- |

8.1.

az ezen előírás szerint jóváhagyott minden hátsó aláfutásgátlót úgy kell gyártani, hogy a fenti 7. szakaszban megállapított követelményeket teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak;

| 8.2. | A típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor. |
| --- | --- |

8.2.

A típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

9.1.   Az ezen előírás alapján a hátsó aláfutásgátlók egy adott típusára megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fent előírt követelmények, illetve ha az aláfutásgátló nem felelt meg az 5. mellékletben előírt vizsgálaton.

9.2.   Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

10.   HÁTSÓ ALÁFUTÁSGÁTLÓ TÍPUSÁNAK MÓDOSÍTÁSA ÉS JÓVÁHAGYÁSÁNAK KITERJESZTÉSE

10.1.   A hátsó aláfutásgátlók típusainak minden módosításáról értesíteni kell az a típusjóváhagyó hatóságot, amely az adott típusú aláfutásgátlót jóváhagyta. A típusjóváhagyó hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 10.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a hátsó aláfutásgátló továbbra is megfelel az előírásoknak, vagy |
| --- | --- |

10.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a hátsó aláfutásgátló továbbra is megfelel az előírásoknak, vagy

| 10.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

10.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

10.2.   A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a fenti 6.3. szakaszban említett eljárás szerint értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

10.3.   A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi felet.

11.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás birtokosa véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott típusú hátsó aláfutásgátló gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvételét követően az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

12.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

II. RÉSZ   JÁRMŰ JÓVÁHAGYÁSA JÓVÁHAGYOTT TÍPUSÚ HÁTSÓ ALÁFUTÁSGÁTLÓ BEÉPÍTÉSE TEKINTETÉBEN

II. RÉSZ

JÁRMŰ JÓVÁHAGYÁSA JÓVÁHAGYOTT TÍPUSÚ HÁTSÓ ALÁFUTÁSGÁTLÓ BEÉPÍTÉSE TEKINTETÉBEN

13.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

13.1.   Ezen előírás II. részének alkalmazásában:

13.1.1.   „jármű jóváhagyása”: járműtípus jóváhagyása ezen előírás I. része szerint jóváhagyott típusú hátsó aláfutásgátló beépítése tekintetében;

„jármű jóváhagyása”

13.1.2.   „járműtípus”: olyan járművek, amelyek nem különböznek egymástól olyan lényeges jellemzőik tekintetében, mint:

„járműtípus”

| | a hátsó tengely szélessége; |
| --- | --- |

a hátsó tengely szélessége;

| | a szerkezet, a méretek, az alak és a jármű hátsó részének magassága a talajtól, valamint a hátsó felfüggesztés jellemzői, ha érintik az ezen előírás 19. szakaszában foglalt előírásokat; |
| --- | --- |

a szerkezet, a méretek, az alak és a jármű hátsó részének magassága a talajtól, valamint a hátsó felfüggesztés jellemzői, ha érintik az ezen előírás 19. szakaszában foglalt előírásokat;

| | a járműre felszerelt, jóváhagyott hátsó aláfutásgátló. |
| --- | --- |

a járműre felszerelt, jóváhagyott hátsó aláfutásgátló.

13.2.   A II. részben alkalmazni kell még az ezen előírás 3. szakaszában található többi fogalommeghatározást is.

14.   JÓVÁHAGYÁS IRÁNTI KÉRELEM

14.1.   A járműtípusnak jóváhagyott típusú hátsó aláfutásgátló(k) beépítése tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a járműgyártó vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

14.2.   A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:

| 14.2.1. | a jármű rajzai, amelyek – az ezen előírás 13.1.2. szakaszában felsorolt kritériumok szerint – a járműtípust oldalnézetben és hátulnézetben ábrázolják a jóváhagyott hátsó aláfutásgátló helyzetének feltüntetésével, valamint az azt a jármű alvázához rögzítő elemek részletrajzával; |
| --- | --- |

14.2.1.

a jármű rajzai, amelyek – az ezen előírás 13.1.2. szakaszában felsorolt kritériumok szerint – a járműtípust oldalnézetben és hátulnézetben ábrázolják a jóváhagyott hátsó aláfutásgátló helyzetének feltüntetésével, valamint az azt a jármű alvázához rögzítő elemek részletrajzával;

| 14.2.2. | a jármű legnagyobb tömege; |
| --- | --- |

14.2.2.

a jármű legnagyobb tömege;

| 14.2.3. | a járműre tervezés szerint felszerelhető hátsó aláfutásgátlók jegyzéke; |
| --- | --- |

14.2.3.

a járműre tervezés szerint felszerelhető hátsó aláfutásgátlók jegyzéke;

| 14.2.4. | az illetékes hatóság kérésére minden egyes hátsó aláfutásgátló típusjóváhagyási értesítését (azaz az ezen előírás 1. melléklete szerinti nyomtatványt) szintén be kell nyújtani. |
| --- | --- |

14.2.4.

az illetékes hatóság kérésére minden egyes hátsó aláfutásgátló típusjóváhagyási értesítését (azaz az ezen előírás 1. melléklete szerinti nyomtatványt) szintén be kell nyújtani.

14.3.   Egy, a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő és jóváhagyott hátsó aláfutásgátlóval felszerelt járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak.

14.3.1.   Vizsgálható a típus egyes jellemző alkatrészeit nem tartalmazó jármű is, ha a kérelmező a típusjóváhagyó hatóságnak kielégítően bizonyítja, hogy a kérdéses alkatrészek hiánya – az ezen előírásban foglalt követelmények tekintetében – nem befolyásolja a vizsgálati eredményeket.

14.4.   A típusjóváhagyó hatóság a típusjóváhagyás megadása előtt ellenőrzi, hogy meghozták-e a gyártás megfelelőségének hatékony ellenőrzését biztosító, megfelelő intézkedéseket.

15.   JÓVÁHAGYÁS

15.1.   Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott jármű fel van szerelve jóváhagyott típusú hátsó aláfutásgátlóval, megfelel az alábbi 16. szakasz előírásainak, és vizsgálatára a 2.2. szakaszban megállapított feltételek szerint került sor, akkor e járműtípust jóvá kell hagyni.

15.2.   Minden jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelenleg ez a 03. módosítássorozatnak megfelelően 03). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több járműtípushoz.

15.3.   Egy járműtípus ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

15.4.   Minden olyan járművön, amely megfelel egy ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

| 15.4.1. | egy kör, benne egy „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma; (4) |
| --- | --- |

15.4.1.

egy kör, benne egy „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma; (4)

4

| 15.4.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 15.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán. |
| --- | --- |

15.4.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 15.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

15.5.   Ha a jármű megfelel egy, a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ország ezen előírás szerint megadta a jóváhagyást, akkor a 15.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a fenti 15.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

15.6.   A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

15.7.   A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre szerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

15.8.   Ezen előírás 4. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jelek elrendezésére.

16.   JÓVÁHAGYOTT HÁTSÓ ALÁFUTÁSGÁTLÓ BEÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

16.1.   A 8 tonnát meghaladó legnagyobb tömegű N2, az N3, az O3 és az O4 kategóriájú járművek esetében az aláfutásgátló aljának talaj feletti magassága terheletlen jármű esetén sem haladhatja meg a következő értéket:

2

3

3

4

| a) | 450 mm a hidropneumatikus, hidraulikus vagy pneumatikus rugózással, illetve terhelésfüggő automatikus szintszabályozó berendezéssel felszerelt gépjárművek és pótkocsik esetében. Továbbá minden esetben, ha az elhagyási szög az ISO 612:1978 szabvány szerint nem haladja meg a 8°-ot, a talaj feletti szabad magasság pedig az 550 mm-t, úgy kell tekinteni, hogy az aláfutásgátló megfelel a követelményeknek. |
| --- | --- |

a)

450 mm a hidropneumatikus, hidraulikus vagy pneumatikus rugózással, illetve terhelésfüggő automatikus szintszabályozó berendezéssel felszerelt gépjárművek és pótkocsik esetében. Továbbá minden esetben, ha az elhagyási szög az ISO 612:1978 szabvány szerint nem haladja meg a 8°-ot, a talaj feletti szabad magasság pedig az 550 mm-t, úgy kell tekinteni, hogy az aláfutásgátló megfelel a követelményeknek.

| b) | 500 mm vagy az ISO 612:1978 szabvány szerinti 8°-os elhagyási szög (amelyik kisebb) a fenti a) pontban nem említett járművek esetében. Továbbá minden esetben, ha az elhagyási szög az ISO 612:1978 szabvány szerint nem haladja meg a 8°-ot, a talaj feletti szabad magasság pedig az 550 mm-t, úgy kell tekinteni, hogy az aláfutásgátló megfelel a követelményeknek. |
| --- | --- |

b)

500 mm vagy az ISO 612:1978 szabvány szerinti 8°-os elhagyási szög (amelyik kisebb) a fenti a) pontban nem említett járművek esetében. Továbbá minden esetben, ha az elhagyási szög az ISO 612:1978 szabvány szerint nem haladja meg a 8°-ot, a talaj feletti szabad magasság pedig az 550 mm-t, úgy kell tekinteni, hogy az aláfutásgátló megfelel a követelményeknek.

Ennek a követelménynek a gépjármű vagy pótkocsi teljes szélessége mentén teljesülnie kell úgy, hogy közben az aláfutásgátlóra az előírás I. része szerint kifejtett vizsgálati erők – a típusjóváhagyási értesítésben (1. melléklet 7. szakasza) feltüntetett– támadáspontjainak a talaj feletti magassága nem haladja meg a fenti a) és b) pontban megadott érték és a hátsó aláfutásgátló keresztidomjára előírt minimális szelvénymagasság felének összegét.

A vizsgálati erők támadáspontjára vonatkozó magassági követelményt az elhagyási szögre vonatkozó fenti előírásoknak megfelelően hozzá kell igazítani a módosított talaj feletti szabad magassághoz.

16.2.   Az M, az N1, a legfeljebb 8 tonna legnagyobb tömegű N2, valamint az O1 és O2 kategóriájú járművek esetében az aláfutásgátló aljának talaj feletti szabad magassága sehol sem haladhatja meg az 550 mm-t még terheletlen jármű esetében sem, és olyannak kell lennie, hogy az ezen előírás I. része szerint az aláfutásgátlóra kifejtett vizsgálati erők – a típusjóváhagyási értesítésben (1. melléklet 7. szakasza) feltüntetett – támadáspontjainak talaj feletti magassága ne legyen nagyobb 600 mm-nél.

1

2

1

2

16.3.   A hátsó aláfutásgátló szélessége egyrészt sehol sem haladhatja meg a hátsó tengely szélességét (a kerekek külső pontjai között, a gumiabroncsok talaj közeli kidomborodásától különböző helyen mérve), másrészt egyik oldalon sem lehet több mint 100 mm-rel rövidebb annál. Ha az aláfutásgátló a hátsó tengelynél szélesebb felépítmény részét képezi, akkor nem érvényes az az előírás, hogy a hátsó aláfutásgátló nem lehet szélesebb a hátsó tengely szélességénél. O1 vagy O2 kategóriájú járművek esetében azonban, amelyeknél az abroncsok szélességének több mint fele kívül esik a felépítményen (eltekintve a kerékdoboktól) vagy felépítmény hiányában az alvázon, a hátsó aláfutásgátló szélessége legfeljebb 100 mm-rel lehet rövidebb az abroncsok legbelső pontjai között mért távolságnál (eltekintve a gumiabroncsok talaj közeli kidomborodásától). Ha egynél több hátsó tengely van, a legszélesebb hátsó tengely méretét kell figyelembe venni. Ezenfelül a méréshez használt erők támadáspontjának a hátsó kerekek külső síkjától való távolságára az 5. melléklet 3.1.2. és 3.1.3. szakaszában előírt követelmények teljesülését is ellenőrizni kell, és azt fel kell tüntetni a típusjóváhagyási értesítésben (1. melléklet 7. szakasza).

1

2

16.4.   Az M, az N1, a 8 tonnát meg nem haladó legnagyobb tömegű N2, az O1 és az O2 kategóriájú járművek esetében az aláfutásgátlót úgy kell beszerelni, hogy az aláfutásgátló keresztidomjának hátsó része és a jármű leghátsó pontja (beleszámítva adott esetben az emelőhátfalat mozgató rendszert is) közötti vízszintes távolság ne haladja meg a 400 mm és a hátsó aláfutásgátlón az ezen előírás I. része szerint végzett típusjóváhagyási vizsgálat során kifejtett vizsgálati erők bármely támadáspontjánál mért és rögzített – és a típusjóváhagyási értesítésben feltüntetett (1. melléklet 8. szakasza) – legnagyobb teljes plasztikus és elasztikus alakváltozás (I. rész 7.3. szakasza) különbségét. Ennek a távolságnak a mérésekor figyelmen kívül kell hagyni a jármű minden olyan részét, amely a jármű bármilyen terheltsége mellett a talajtól 2 m-nél magasabban van.

1

2

1

2

A 8 tonnát meghaladó legnagyobb tömegű N2, az N3, valamint az emelőhátfallal felszerelt vagy billenő pótkocsiként használt O3 és O4 kategóriájú járművekre szintén a fenti követelmények vonatkoznak. Az ilyen kategóriájú járművek esetében azonban a vizsgálati erők hatása előtt a keresztidom hátsó részéig mért vízszintes távolság nem haladhatja meg a 300 mm-t.

2

3

3

4

Az emelőhátfallal nem rendelkező és nem billenő pótkocsiként használt O3 és O4 kategóriájú járművek esetében a legnagyobb vízszintes távolság 200 mm lehet a vizsgálati erők hatása előtt, illetve 300 mm és a vizsgálat során mért és rögzített legnagyobb teljes plasztikus és elasztikus alakváltozás (I. rész, 7.3. szakasza) különbsége a kifejtett vizsgálati erők bármely támadáspontjánál (1. melléklet, 8. pont).

3

4

A jármű leghátsó pontjának meghatározásakor a nem szerkezeti kinyúlásokat, pl. hátsó helyzetjelző lámpákat, valamint bármilyen 50 mm-nél kisebb kinyúlást (például a gumi lökhárítókat, a rugalmas ütközőket, a forgó- és a csuklópántokat) semmilyen esetben sem szabad figyelembe venni.

A vizsgálati erők kifejtése előtt az osztatlan, szegmentált és ferde keresztidommal rendelkező hátsó aláfutásgátlók esetében a legelülső pontra állított keresztidom hátsó része és a leghátsó pontra állított keresztidom hátsó része közötti legnagyobb megengedett vízszintes távolság – a jármű hosszanti síkjában mérve – 100 mm lehet.

16.5.   Az aláfutásgátlót úgy kell beszerelni, hogy a 8 tonnát meghaladó legnagyobb tömegű N2, az N3, az O3 és az O4 kategóriájú járművek esetében, az 5. mellékletben meghatározott vizsgálati erők kifejtése után a védőberendezés legnagyobb talaj feletti magassága még terheletlen jármű esetén se haladja meg 60 mm-nél nagyobb mértékben a vizsgálat előtti értéket. A legfeljebb 8°-os elhagyási szöggel rendelkező járművek esetében (16.1. szakasz) a legnagyobb talaj feletti szabad magasság nem haladhatja meg a 600 mm-t.

2

3

3

4

16.6.   A jóváhagyási kérelem tárgyát képező járműtípus legnagyobb tömege nem haladhatja meg azt a tömeget, amelyet a járműre történő felszerelésre szánt, jóváhagyott hátsó aláfutásgátló típusjóváhagyási értesítésében feltüntettek.

16.7.   Tekintettel a 7.2. szakasz rendelkezéseire, az állítható hátsó aláfutásgátló esetében a címkét vagy a vezetőülésnél, egy jól és állandóan látható helyen vagy a jármű hátsó részén, egy, a hátsó aláfutásgátló melletti jól látható helyen kell elhelyezni.

17.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az 1958. évi megállapodás (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) 1. jegyzékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő követelményeknek:

| 17.1. | Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden járművet úgy kell gyártani, hogy a fenti 16. szakaszban megállapított követelményeket teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

17.1.

Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden járművet úgy kell gyártani, hogy a fenti 16. szakaszban megállapított követelményeket teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak.

| 17.2. | A típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor. |
| --- | --- |

17.2.

A típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor.

18.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

18.1.   Az ezen előírás szerint egy adott járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha a fentiekben előírt követelmények nem teljesülnek.

18.2.   Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

19.   JÁRMŰTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS JÓVÁHAGYÁSÁNAK KITERJESZTÉSE

19.1.   A járműtípus minden módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó típusjóváhagyó hatóságot. A típusjóváhagyó hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 19.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel a követelményeknek; vagy |
| --- | --- |

19.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel a követelményeknek; vagy

| 19.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

19.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

19.2.   A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítás részletes leírásával együtt, a fenti 15.3. szakaszban említett eljárás szerint értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

19.3.   A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi felet.

20.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Amennyiben a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

21.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

III. RÉSZ   JÁRMŰVEK JÓVÁHAGYÁSA HÁTSÓ ALÁFUTÁS ELLENI VÉDELEM (RUP) TEKINTETÉBEN

III. RÉSZ

JÁRMŰVEK JÓVÁHAGYÁSA HÁTSÓ ALÁFUTÁS ELLENI VÉDELEM (RUP) TEKINTETÉBEN

22.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

22.1.   Az előírás III. részének alkalmazásában:

22.1.1.   „jármű jóváhagyása”: egy járműtípus jóváhagyása hátsó aláfutás elleni védelem tekintetében;

„jármű jóváhagyása”

22.1.2.   „járműtípus”: olyan járművek kategóriája, amelyek nem különböznek egymástól olyan lényeges jellemzőik tekintetében, mint a hátsó tengely szélessége, szerkezet, méretek, a jármű hátsó részének alakja és szerkezeti anyagai, és hátsó felfüggesztésének jellemzői, amennyiben ezek érintik az ezen előírás 25. szakaszában foglalt előírásokat;

„járműtípus”

22.1.3.   „hátsó aláfutás elleni védelem (RUP)”: a jármű hátsó részén elhelyezett:

„hátsó aláfutás elleni védelem (RUP)”

| 22.1.3.1. | speciális hátsó aláfutásgátló, vagy |
| --- | --- |

22.1.3.1.

speciális hátsó aláfutásgátló, vagy

| 22.1.3.2. | olyan kialakítású felépítmény, alvázrész vagy más alkatrész, hogy alakjánál és jellemzőinél fogva úgy tekinthető, hogy teljesen vagy részlegesen ellátja a hátsó aláfutásgátló feladatát. |
| --- | --- |

22.1.3.2.

olyan kialakítású felépítmény, alvázrész vagy más alkatrész, hogy alakjánál és jellemzőinél fogva úgy tekinthető, hogy teljesen vagy részlegesen ellátja a hátsó aláfutásgátló feladatát.

22.2.   A III. részben alkalmazni kell még az ezen előírás 3. szakaszában található többi fogalommeghatározást is.

23.   JÓVÁHAGYÁS IRÁNTI KÉRELEM

23.1.   A járműtípusnak az aláfutás elleni védelem által biztosított védelem tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a járműgyártó vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

23.2.   A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:

| 23.2.1. | a járműtípus olyan mértékben részletes ismertetése szerkezete, méretei, körvonalrajza és szerkezeti anyagai tekintetében, amilyen mértékben ezen előírás céljára szükséges; |
| --- | --- |

23.2.1.

a járműtípus olyan mértékben részletes ismertetése szerkezete, méretei, körvonalrajza és szerkezeti anyagai tekintetében, amilyen mértékben ezen előírás céljára szükséges;

| 23.2.2. | a jármű rajzai, amelyek a járműtípus oldalnézetét és hátulnézetét ábrázolják, valamint a szerkezet hátsó részeinek részletrajzai; |
| --- | --- |

23.2.2.

a jármű rajzai, amelyek a járműtípus oldalnézetét és hátulnézetét ábrázolják, valamint a szerkezet hátsó részeinek részletrajzai;

| 23.2.3. | a jármű legnagyobb tömege; |
| --- | --- |

23.2.3.

a jármű legnagyobb tömege;

| 23.2.4. | a hátsó aláfutás elleni védelem részletes leírása: méretek, körvonalrajz, szerkezeti anyagok és elhelyezkedés a járművön. |
| --- | --- |

23.2.4.

a hátsó aláfutás elleni védelem részletes leírása: méretek, körvonalrajz, szerkezeti anyagok és elhelyezkedés a járművön.

23.3.   Egy, a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak.

23.3.1.   Vizsgálható a típus egyes jellemző alkatrészeit nem tartalmazó jármű is, ha a kérelmező az illetékes hatóságnak kielégítően bizonyítja, hogy a kérdéses alkatrészek hiánya – az ezen előírásban foglalt követelmények tekintetében – nem befolyásolja a vizsgálat eredményét.

23.4.   A típusjóváhagyó hatóság a típusjóváhagyás megadása előtt ellenőrzi, hogy meghozták-e a gyártás megfelelőségének hatékony ellenőrzését biztosító, megfelelő intézkedéseket.

24.   JÓVÁHAGYÁS

24.1.   Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott jármű megfelel a 2.3. szakasz b) pontja, a 2.3. szakasz c) pontja vagy a 25. szakasz előírásainak, és vizsgálatára a 2.2. szakaszban megállapított feltételek szerint került sor, akkor e járműtípust jóvá kell hagyni.

24.2.   Minden jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelenleg ez a 03. módosítássorozatnak megfelelően 03). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több járműtípushoz.

24.3.   Egy járműtípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 3. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

24.4.   Minden olyan járművön, amely megfelel egy ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

| 24.4.1. | egy kör, benne egy „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma; (5) |
| --- | --- |

24.4.1.

egy kör, benne egy „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma; (5)

5

| 24.4.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 24.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán. |
| --- | --- |

24.4.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 24.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

24.5.   Ha a jármű megfelel egy, a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ország ezen előírás szerint megadta a jóváhagyást, akkor az 24.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a 24.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

24.6.   A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

24.7.   A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre szerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

24.8.   Ezen előírás 4. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jelek elrendezésére.

25.   A HÁTSÓ ALÁFUTÁS ELLENI VÉDELEMRE (RUP) VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

25.1.   A 8 tonnát meg nem haladó legnagyobb tömegű N2, az N3, az O3 és az O4 kategóriájú járművek esetében a hátsó aláfutás elleni védelem aljának talaj feletti magassága terheletlen jármű esetén sem haladhatja meg a következő értéket:

2

3

3

4

| a) | 450 mm a hidropneumatikus, hidraulikus vagy pneumatikus rugózással, illetve terhelésfüggő automatikus szintszabályozó berendezéssel felszerelt gépjárművek és pótkocsik esetében. Továbbá minden esetben, ha az elhagyási szög nem haladja meg az ISO 612:1978 szabvány szerint 8°-ot, a talaj feletti szabad magasság pedig az 550 mm-t, úgy kell tekinteni, hogy az aláfutás elleni védelem megfelel a követelményeknek. |
| --- | --- |

a)

450 mm a hidropneumatikus, hidraulikus vagy pneumatikus rugózással, illetve terhelésfüggő automatikus szintszabályozó berendezéssel felszerelt gépjárművek és pótkocsik esetében. Továbbá minden esetben, ha az elhagyási szög nem haladja meg az ISO 612:1978 szabvány szerint 8°-ot, a talaj feletti szabad magasság pedig az 550 mm-t, úgy kell tekinteni, hogy az aláfutás elleni védelem megfelel a követelményeknek.

| b) | 500 mm vagy az ISO 612:1978 szabvány szerinti 8°-os elhagyási szög (amelyik kisebb) a fenti a) pontban nem említett járművek esetében. Továbbá minden esetben, ha az elhagyási szög nem haladja meg az ISO 612:1978 szabvány szerint 8°-ot, a talaj feletti szabad magasság pedig az 550 mm-t, úgy kell tekinteni, hogy az aláfutás elleni védelem megfelel a követelményeknek. |
| --- | --- |

b)

500 mm vagy az ISO 612:1978 szabvány szerinti 8°-os elhagyási szög (amelyik kisebb) a fenti a) pontban nem említett járművek esetében. Továbbá minden esetben, ha az elhagyási szög nem haladja meg az ISO 612:1978 szabvány szerint 8°-ot, a talaj feletti szabad magasság pedig az 550 mm-t, úgy kell tekinteni, hogy az aláfutás elleni védelem megfelel a követelményeknek.

Ennek a követelménynek a gépjármű vagy pótkocsi teljes szélessége mentén teljesülnie kell úgy, hogy közben az előírás I. része szerint az aláfutás elleni védelemre kifejtett vizsgálati erők – a típusjóváhagyási értesítésben feltüntetett (1. melléklet 7. szakasza) – támadáspontjainak a talaj feletti magasság nem haladja meg a fenti a) és b) pontban megadott érték és a hátsó aláfutásgátló keresztidomjára előírt minimális szelvénymagasság felének összegét.

A vizsgálati erők támadáspontjára vonatkozó magassági követelményt a módosított elhagyási szögre vonatkozó fenti előírásoknak megfelelően ki kell igazítani.

25.2.   Az M, az N1, a legfeljebb 8 tonna legnagyobb tömegű N2, valamint az O1 és O2 kategóriájú járművek esetében az aláfutás elleni védelem aljának talaj feletti szabad magassága sehol sem haladhatja meg az 550 mm-t még terheletlen jármű esetén sem, és olyannak kell lennie, hogy az aláfutás elleni védelemre kifejtett erő támadáspontjának talaj feletti magassága ne legyen nagyobb 600 mm-nél.

1

2

1

2

25.3.   Az M, az N1, a legfeljebb 8 tonna legnagyobb tömegű N2, az O1 és az O2 kategóriájú járművek esetében a hátsó aláfutás elleni védelem a jármű hátsó részéhez a lehető legközelebb kell elhelyezni. A vizsgálat során az aláfutás elleni védelem hátsó része és a jármű leghátsó pontja (beleszámítva adott esetben az emelőhátfalat mozgató rendszert is) közötti – a keresztidom hátsó részéig mért – legnagyobb vízszintes távolság nem haladja meg a 400 mm-t a vizsgálati erők hatásakor.

1

2

1

2

A 8 tonnát meghaladó legnagyobb tömegű N2, az N3, valamint az emelőhátfallal felszerelt vagy billenő pótkocsiként használt O3 és O4 kategóriájú járművekre szintén a fenti követelmények vonatkoznak. Az ilyen kategóriájú járművek esetében azonban a vizsgálati erők hatása előtt a keresztidom hátsó részéig mért vízszintes távolság nem haladhatja meg a 300 mm-t.

2

3

3

4

Az emelőhátfallal nem rendelkező és nem billenő pótkocsiként használt O3 és O4 kategóriájú járművekhez tervezett aláfutás elleni védelem esetében a legnagyobb vízszintes távolság 200 mm lehet a vizsgálati erők hatása előtt, illetve 300 mm a vizsgálat során, a vizsgálati erők hatása alatt.

3

4

A jármű leghátsó pontjának meghatározásakor a nem szerkezeti kinyúlásokat, pl. a hátsó helyzetjelző lámpákat, valamint bármilyen 50 mm-nél kisebb kinyúlást (pl. a gumi lökhárítókat, a rugalmas ütközőket, a forgó- és a csuklópántokat) semmilyen esetben sem szabad figyelembe venni.

A vizsgálati erők kifejtése előtt az osztatlan, szegmentált és ferde keresztidommal rendelkező hátsó aláfutásgátlók esetében a legelülső pontra állított keresztidom hátsó része és a leghátsó pontra állított keresztidom hátsó része közötti legnagyobb megengedett vízszintes távolság – a jármű hosszanti síkjában mérve – 100 mm lehet.

25.4.   A hátsó aláfutás elleni védelem szélessége egyrészt sehol sem haladhatja meg a hátsó tengely hosszát (a kerekek külső pontjai között, a gumiabroncsok talaj közeli kidomborodásától különböző helyen mérve), másrészt egyik oldalon sem lehet több mint 100 mm-rel rövidebb annál. Ha az aláfutás elleni védelem a hátsó tengelynél szélesebb felépítmény részét képezi, akkor nem érvényes az az előírás, hogy a hátsó aláfutás elleni védelem nem lehet szélesebb a hátsó tengely hosszánál. Az olyan O1 vagy O2 kategóriájú járművek esetében azonban, amelyeknél az abroncsok szélességének több mint fele kívül esik a felépítményen (eltekintve a kerékdoboktól) vagy felépítmény hiányában az alvázon, a hátsó aláfutás elleni védelem szélessége legfeljebb 100 mm-rel lehet rövidebb az abroncsok legbelső pontjai között mért távolságnál (eltekintve a gumiabroncsok talaj közeli kidomborodásától). Ha egynél több hátsó tengely van, a legszélesebb hátsó tengely méretét kell figyelembe venni. Ezenfelül a méréshez használt erők támadáspontjának a hátsó kerekek külső síkjától való távolságára az 5. melléklet 3.1.2. és 3.1.3. szakaszában előírt követelmények teljesülését is ellenőrizni kell, és azt fel kell tüntetni a típusjóváhagyási értesítésben (1. melléklet 7. szakasza).

1

2

25.5.   A keresztidom szelvénymagassága nem lehet kisebb mint 120 mm. A keresztidom végei oldalt nem lehetnek hátrafelé hajlítva és nem lehetnek éles külső szélei; ez a feltétel teljesül, ha a keresztidom végein a külső élek legalább 2,5 mm-es sugárral le vannak kerekítve.

Az M, az N1, a legfeljebb 8 tonna legnagyobb tömegű N2, az O1, az O2 és a G kategóriájú járművek, valamint az emelőhátfalas járművek esetében a keresztidom szelvénymagassága nem lehet kisebb mint 100 mm.

1

2

1

2

25.6.   A hátsó aláfutás elleni védelem úgy is kialakítható, hogy a jármű hátulján többféle állása is lehet. Ebben az esetben olyan garantált módszerrel kell azt üzemi helyzetében rögzíteni, amely kizár minden szándékolatlan elmozdulást. Az aláfutás elleni védelem állásának megváltoztatásához szükséges emberi erő nem haladhatja meg a 40 daN értéket.

Az olyan hátsó aláfutás elleni védelmet, amelyeknek a jármű hátsó részén több állása is lehet, el kell látni egy az értékesítés helye szerinti ország nyelvén (nyelvein) írt címkével.

A címke mérete legalább: 60 × 120 mm.

Az üzemeltetőt a hátsó aláfutásgátló standard (aláfutással szemben hatékony védelmet nyújtó) állásáról tájékoztató címkét a hátsó aláfutás elleni védelem mellett, a jármű hátsó részén egy jól és állandóan látható helyén kell elhelyezni.

25.7.   A hátsó aláfutás elleni védelemnek megfelelő ellenállást kell tanúsítania a jármű hossztengelyével párhuzamosan ható erőkkel szemben, és annak üzemi helyzetében az alváz oldaltartóihoz vagy egyéb ezt helyettesítő részeihez kell rögzítve lennie. Ez az előírás teljesítettnek tekintendő, ha az 5. mellékletben leírt erőhatások alatt és után a hátsó aláfutás elleni védelem hátulja és a jármű hátuljának leghátsó pontja (beleértve adott esetben az emelőhátfalat mozgató rendszert is) közötti vízszintes távolság a kifejtett vizsgálati erők egyik támadáspontjánál sem haladja meg a 400 mm-t a támadáspontoknál. Ennek a távolságnak a mérésekor figyelmen kívül kell hagyni a jármű minden olyan részét, amely a jármű terheletlen állapotában a talajtól 2 m-nél magasabban van.

A 8 tonnát meghaladó legnagyobb tömegű N2, az N3, az O3 és az O4 kategóriájú járművek esetében, az 5. mellékletben meghatározott vizsgálati erők hatása után a védőberendezés legnagyobb talaj feletti magassága még terheletlen jármű esetén sem haladja meg 60 mm-nél nagyobb mértékben a vizsgálat előtti értéket. A legfeljebb 8°-os elhagyási szöggel rendelkező járművek esetében (16.1. szakasz) a legnagyobb talaj feletti szabad magasság nem haladhatja meg a 600 mm-t.

2

3

3

4

25.8.   Nem szükséges gyakorlati vizsgálatot végezni, ha számításokkal kimutatható, hogy az 5. melléklet 3. szakaszában meghatározott feltételek teljesülnek. Gyakorlati vizsgálat végzése esetén az aláfutás elleni védelmet a jármű alvázának oldaltartóihoz vagy ezek jelentős részéhez, illetve más szerkezeti elemhez kell rögzíteni.

25.9.   Emelőhátfalas járműveknél az aláfutásgátló folytonossága megszakítható, hogy helyet hagyjon a mozgató szerkezetnek. Ilyenkor a következő speciális előírások alkalmazandók:

| 25.9.1. | az aláfutásgátló elemei és az emelőhátfal azon elemei között, amelyek az aláfutásgátló síkján áthaladnak az emelő működése közben, és amelyek szükségessé tették a folytonosság megszakítását, a legnagyobb oldalirányú hézag legfeljebb 2,5 cm lehet; |
| --- | --- |

25.9.1.

az aláfutásgátló elemei és az emelőhátfal azon elemei között, amelyek az aláfutásgátló síkján áthaladnak az emelő működése közben, és amelyek szükségessé tették a folytonosság megszakítását, a legnagyobb oldalirányú hézag legfeljebb 2,5 cm lehet;

| 25.9.2. | az aláfutás elleni védelem egyes elemeinek effektív felülete minden esetben legalább 420 cm2 kell hogy legyen, ideértve adott esetben azokat az elemeket is, amelyek az emelőrendszer mellett vannak; |
| --- | --- |

25.9.2.

az aláfutás elleni védelem egyes elemeinek effektív felülete minden esetben legalább 420 cm2 kell hogy legyen, ideértve adott esetben azokat az elemeket is, amelyek az emelőrendszer mellett vannak;

2

| 25.9.3. | azon keresztidomok esetében, amelyek szelvénymagassága nem éri el a 120 mm-t, az aláfutásgátló egyes elemeinek effektív felülete legalább 350 cm2 kell hogy legyen, ideértve adott esetben azokat az elemeket is, amelyek az emelőszerkezet mellett vannak; |
| --- | --- |

25.9.3.

azon keresztidomok esetében, amelyek szelvénymagassága nem éri el a 120 mm-t, az aláfutásgátló egyes elemeinek effektív felülete legalább 350 cm2 kell hogy legyen, ideértve adott esetben azokat az elemeket is, amelyek az emelőszerkezet mellett vannak;

2

| 25.9.4. | ha azonban a jármű szélessége 2 000 mm-nél kisebb, és a 25.9.2. és 25.9.3. szakaszok követelményei nem teljesíthetők, az effektív felület csökkenthető, feltéve, hogy a szilárdságra vonatkozó kritériumok teljesülnek. |
| --- | --- |

25.9.4.

ha azonban a jármű szélessége 2 000 mm-nél kisebb, és a 25.9.2. és 25.9.3. szakaszok követelményei nem teljesíthetők, az effektív felület csökkenthető, feltéve, hogy a szilárdságra vonatkozó kritériumok teljesülnek.

26.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az 1958. évi megállapodás (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) 1. jegyzékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő követelményeknek:

| 26.1. | Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden járművet úgy kell gyártani, hogy a fenti 25. szakaszban megállapított követelményeket teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

26.1.

Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden járművet úgy kell gyártani, hogy a fenti 25. szakaszban megállapított követelményeket teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak.

| 26.2. | A típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor. |
| --- | --- |

26.2.

A típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor.

27.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

27.1.   Az ezen előírás alapján egy adott járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fent előírt követelmények, illetve ha a jármű nem felelt meg az 5. mellékletben előírt vizsgálaton.

27.2.   Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 3. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

28.   JÁRMŰTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS JÓVÁHAGYÁSÁNAK KITERJESZTÉSE

28.1.   A járműtípus minden módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó típusjóváhagyó hatóságot. A típusjóváhagyó hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 28.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel a követelményeknek; vagy |
| --- | --- |

28.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel a követelményeknek; vagy

| 28.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

28.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

28.2.   A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a fenti 24.3. szakaszban említett eljárás szerint értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

28.3.   A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és az ezen előírás 3. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi felet.

29.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvételét követően az ezen előírás 3. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

30.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

IV. RÉSZ   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

IV. RÉSZ

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

31.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

31.1.   A 03. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatja el járművek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek ezen, 03. módosítássorozattal módosított előírás I., II. vagy III. része szerinti típusjóváhagyásának megadását vagy elfogadását.

31.2.   
  2019. szeptember 1-jéig az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el járművek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek ezen, 02. módosítássorozattal módosított előírás I., II. vagy III. része szerinti típusjóváhagyásának megadását vagy elfogadását.

31.3.   
  2019. szeptember 1-jétől után az ezen előírást alkalmazó szerződő csak akkor adják meg a jóváhagyást, ha a jármű, alkatrészek vagy önálló műszaki egység jóváhagyandó típusa teljesíti az ezen, 03. módosításcsomaggal módosított előírás I., II. vagy III. részében foglalt előírásokat;

31.4.   
  2021. szeptember 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nemzeti vagy regionális típusjóváhagyás céljából nem kötelesek elfogadni az ezen, 03. módosítássorozattal módosított előírás I., II. vagy III. része szerint nem jóváhagyott típusú járműveket, alkatrészeket és önálló műszaki egységeket.

31.5.   
  2021. szeptember 1-jéig az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el azon járművek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek jóváhagyásának kiterjesztését, amelyek megfelelnek ezen, 02. módosítássorozattal módosított előírásnak. Azoknak a szerződő feleknek azonban, akik 2021. szeptember 1. után a 31.4. szakaszban leírt célból továbbra is elfogadják a 02. módosítássorozat szerinti jóváhagyásokat, a jóváhagyások kiterjesztését sem utasíthatják el 2021. szeptember 1. után.

31.6.   Függetlenül a fenti átmeneti rendelkezésektől, azok a szerződő felek, akik ezt az előírást csak a legújabb módosítássorozat hatálybalépése napja után kezdik el alkalmazni, nem kötelesek elfogadni az olyan jóváhagyásokat, amelyeket ezen előírás valamely előző módosítássorozata szerint adtak meg.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) 2. szakaszának meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) 2. szakaszának meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

(3)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek megkülönböztető számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6) 3. mellékletében találhatók – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3

(4)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek megkülönböztető számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6) 3. mellékletében találhatók – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

4

(5)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek megkülönböztető számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6) 3. mellékletében találhatók – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

5

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])

(1)

Kibocsátó: Hatóság neve

Tárgy (2): Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

hátsó aláfutásgátló (RUPD) típusára, az 58. sz. ENSZ-előírás szerint.

Jóváhagyás száma: Kiterjesztés száma:

1. Az aláfutásgátló neve vagy védjegye:

2. Az aláfutásgátló típusa:

3. A gyártó neve és címe:

4. A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe:

5. Az aláfutásgátló jellemzői (méretek és rögzítő elemek):

6. A vizsgálat a járművön/a jármű alvázának reprezentatív részén lett elvégezve (2).

7. A vizsgálati erők támadáspontjainak helye az aláfutásgátlón:

8. Az 5. melléklet szerint alkalmazott erők hatása alatt és után megfigyelt legnagyobb vízszintes és függőleges behajlás:

9. Az alkalmazásra vonatkozó korlátozások

Azok a járművek, amelyekbe az aláfutásgátló beépíthető (adott esetben):

Azon alvázak jellemzői (pl. merevség, profil méretei stb.), amelyekre az aláfutásgátló felszerelhető (adott esetben)

10. Annak a járműnek a legnagyobb tömege, amelyre az aláfutásgátló felszerelhető:

11. Az aláfutásgátló jóváhagyásra történő benyújtásának dátuma:

12. A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:

13. A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv dátuma:

14. A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv száma:

15. A jóváhagyást a hátsó aláfutásgátló tekintetében megadták/kiterjesztették/elutasították/visszavonták (2).

16. A jóváhagyási jel helye az aláfutásgátlón:

17. Hely:

18. Dátum:

19. Aláírás:

20. A fenti jóváhagyási számot viselő alábbi dokumentumok kérésre megtekinthetők:

ezen előírás szempontjából fontosnak ítélt szerkezeti elemek rajzai, ábrái és elrendezési rajzai;

a hátsó aláfutásgátló rögzítéséhez használt járműszerkezeteket alkotó eszközök részletes adatai (pl. a tartógerendák tehetetlenségi nyomatéka);

adott esetben az aláfutásgátló rajzai és elhelyezkedése a járművön.

(1) A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország azonosító száma (lásd az ebben az előírásban rögzített jóváhagyási rendelkezéseket).

(2) A nem kívánt rész törlendő.

---

2. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])

(1)

Kibocsátó: Hatóság neve

Tárgy (2): Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

járműre, jóváhagyott típusú hátsó aláfutásgátló (RUPD) beépítése tekintetében, az 58. sz. ENSZ-előírás II. része szerint.

Jóváhagyás száma: Kiterjesztés száma:

1. A jármű neve vagy védjegye:

2. Járműtípus:

3. Gyártó neve és címe:

4. A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe:

5. A járműtípus rövid ismertetése méretei és körvonalai tekintetében:

6. A hátsó aláfutásgátló márkaneve vagy védjegye, és jóváhagyási száma:

7. A jármű legnagyobb tömege:

8. A járműre vonatkozó jóváhagyási kérelem benyújtásának dátuma:

9. A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:

10. A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv dátuma:

11. A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv száma:

12. A jóváhagyást megadták/elutasították/kiterjesztették/visszavonták (2)

13. A jóváhagyási jel helye a járművön:

14. Hely:

15. Dátum:

16. Aláírás:

17. A fenti jóváhagyási számot viselő alábbi dokumentumok kérésre megtekinthetők:

ezen előírás szempontjából fontosnak ítélt szerkezeti elemek rajzai, ábrái és elrendezési rajzai;

adott esetben az aláfutásgátló rajzai és elhelyezkedése a járművön.

(1) A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország azonosító száma (lásd az ebben az előírásban rögzített jóváhagyási rendelkezéseket).

(2) A nem kívánt rész törlendő.

---

3. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])

(1)

Kibocsátó: Hatóság neve

Tárgy (2): Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

járműtípusra, hátsó aláfutás elleni védelem (RUP) tekintetében, az 58. sz. ENSZ-előírás 2.3. szakaszának b) pontja/2.3. szakaszának c) pontja/III. része (2) szerint.

Jóváhagyás száma: Kiterjesztés száma:

1. A jármű neve vagy védjegye:

2. Járműtípus:

3. Gyártó neve és címe:

4. A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe:

5. A járműtípus rövid leírása szerkezetére, méreteire, kialakítására és rögzítő elemeire vonatkozóan:

6. A hátsó aláfutás elleni védelem rövid ismertetése méretei és szerkezeti anyagai tekintetében:

7. A jármű legnagyobb tömege:

8. A vizsgálat során alkalmazott erő nagysága:

9. A járműre vonatkozó jóváhagyási kérelem benyújtásának dátuma:

10. A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:

11. A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv dátuma:

12. A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv száma:

13. A jóváhagyást megadták/elutasították/kiterjesztették/visszavonták (2)

14. A jóváhagyási jel helye a járművön:

15. Hely:

16. Dátum:

17. Aláírás:

18. A fenti jóváhagyási számot viselő alábbi dokumentumok kérésre megtekinthetők:

ezen előírás szempontjából fontosnak ítélt szerkezeti elemek rajzai, ábrái és elrendezési rajzai;

adott esetben az aláfutásgátló rajzai és elhelyezkedése a járművön.

(1) A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország azonosító száma (lásd az ebben az előírásban rögzített jóváhagyási rendelkezéseket).

(2) A nem kívánt rész törlendő.

---

4. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

A. MINTA

(Lásd ezen előírás 6.4., 15.4. és 24.4. szakaszát.)

a = legalább 8 mm

A járművön vagy a hátsó aláfutásgátlón elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az érintett járműtípust vagy a hátsó aláfutásgátló érintett típusát az ütközés esetén fenyegető hátsó aláfutás elleni védelem tekintetében az 58. számú ENSZ-előírás szerint hagyták jóvá Hollandiában (E 4), 032439 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 03. módosítássorozattal módosított 58. ENSZ-előírás alapján adták meg.

B. MINTA

(Lásd ezen előírás 6.5., 15.5. és 24.5. szakaszát.)

a = legalább 8 mm

A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott járműtípust Hollandiában (E 4), az 58. és a 31. számú (1) ENSZ-előírás szerint hagyták jóvá. A jóváhagyási számok azt jelzik, hogy a jóváhagyások megadásának napján az 58. számú előírás tartalmazta a 03. módosítássorozatot, a 31. számú előírás pedig még eredeti formájában volt hatályos.

---

(1)  Az utóbbi szám csak példaként szolgál.

---

5. MELLÉKLET

VIZSGÁLATI FELTÉTELEK ÉS ELJÁRÁSOK

1.   A HÁTSÓ ALÁFUTÁSGÁTLÓRA VONATKOZÓ VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

1.1.   A gyártó kérésétől függően a vizsgálat végezhető:

| 1.1.1. | olyan típusú járművön, amelyhez a hátsó aláfutásgátlót tervezték, mely esetben a 2. szakaszban szereplő feltételeket kell figyelembe venni; vagy |
| --- | --- |

1.1.1.

olyan típusú járművön, amelyhez a hátsó aláfutásgátlót tervezték, mely esetben a 2. szakaszban szereplő feltételeket kell figyelembe venni; vagy

| 1.1.2. | olyan járműtípus alvázának egy részén, amelyhez a hátsó aláfutásgátlót tervezték. Ennek a résznek reprezentatívnak kell lennie a szóban forgó járműtípusra. vagy |
| --- | --- |

1.1.2.

olyan járműtípus alvázának egy részén, amelyhez a hátsó aláfutásgátlót tervezték. Ennek a résznek reprezentatívnak kell lennie a szóban forgó járműtípusra. vagy

1.2.   Az 1.1.2. szakasz esetében a hátsó aláfutásgátlót a járműalváz részéhez rögzítő elemeknek egyenértékűnek kell lenniük azokkal, amelyekkel a hátsó aláfutásgátló a járműbe beépíthető. Az alvázrész rögzíthető próbapadra a – teljesítendő minimumkövetelményeket mutató – alábbi ábrán látható módon. Az oldalsínként használt szerkezetnek reprezentatívnak kell lennie azon járművek alvázára, amelyekhez az aláfutásgátló rendszert tervezték.

A hátsó aláfutásgátló legelülső rögzítési pontja és a merev próbapad közötti távolság nem lehet kisebb, mint 500 mm. Ha a hátsó aláfutásgátlót átlós támasztórúd tartja, akkor ezt a távolságot a támasztórúdnak az oldalsínszerkezeten található legelülső rögzítési pontja és a merev próbapad között kell megmérni.

Vizsgált alkatrész (aláfutásgátló)

min. 1 000 mm

min. 500 mm

Merev próbapad

A vizsgált szerkezet merev rögzítése

Legelülső rögzítési pont (pl. szegecs vagy hegesztés)

1.3.   A gyártó kérésére és a műszaki szolgálat beleegyezésével a 3. szakaszban leírt vizsgálati eljárást számítással lehet helyettesíteni.

A matematikai modellt a tényleges vizsgálati feltételekkel összehasonlítva kell érvényesíteni. Ennek értelmében egy fizikai vizsgálatot kell lefolytatni abból a célból, hogy a matematikai modell alkalmazásával kapott eredményeket össze lehessen hasonlítani a fizikai vizsgálat eredményeivel. Bizonyítani kell a vizsgálatok eredményeinek összehasonlíthatóságát. A gyártónak vagy a műszaki szolgálatnak ellenőrzési jelentést kell készítenie, és azt be kell nyújtania a típusjóváhagyó hatósághoz.

A matematikai modell és a szoftver minden olyan módosítására, amely valószínűleg érvényteleníti az ellenőrzési jelentést, fel kell hívni a típusjóváhagyó hatóság figyelmét, amely új ellenőrzési eljárás végzését írhatja elő.

1.4.   Olyan hátsó aláfutásgátlók esetében, ahol a keresztidomnak nincs olyan függőleges sík felülete, amelynek hossza eléri a keresztidom – ezen előírás 7.1. vagy 25.5. szakasza szerinti – minimális szelvénymagasságának 50 %-át a vizsgálati erők támadáspontjának – 16.1. vagy 25.1. szakasz szerinti – magasságában, a gyártónak a műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátania egy olyan eszközt, amely lehetővé teszi vízszintes vizsgálati terhelés kifejtését a keresztidomra a műszaki szolgálat által használt vizsgálati berendezéssel. Az eszköz nem módosíthatja a hátsó aláfutásgátló méreteit és mechanikai jellemzőit és nem növelheti a vizsgálat során mért szilárdságot. Az eszköz a hátsó aláfutásgátlóhoz és a vizsgálati berendezéshez sem lehet mereven rögzítve.

2.   A JÁRMŰRE VONATKOZÓ VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

2.1.   A járműnek vízszintes, sík, merev és sima felületen kell állnia.

2.2.   Az első kerekeknek egyenesen előrefelé kell állniuk,.

2.3.   A gumiabroncsokat fel kell fújni a járműgyártó által ajánlott nyomásra.

2.4.   A járművet bármilyen, a jármű gyártója által meghatározott módszerrel rögzíteni lehet, ha ez az alábbi 3.1. szakaszban előírt erők kialakulásához szükséges.

2.5.   Hidropneumatikus, hidraulikus vagy pneumatikus felfüggesztéssel, vagy a terhelés függvényében a magasságot automatikusan szabályozó szerkezettel ellátott járműveknél a vizsgálatot úgy kell elvégezni, hogy a felfüggesztés vagy a szabályozó szerkezet a gyártó által megadott szokásos üzemi állásban van.

3.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

3.1.   Az ezen előírás 7.3. és 25.7. szakaszában foglalt előírások teljesülését alkalmas bélyeggel kell ellenőrizni. Az alábbi 3.1.1. és 3.1.2. szakaszban előírt erőket külön-külön és egymás után kell kifejteni egy legfeljebb 250 mm magas (de a keresztidom vagy a hátsó aláfutás elleni védelem legnagyobb szelvénymagasságát elérő [a pontos magasságot a gyártó adja meg]), 200 mm széles és a függőleges éleken 5 ± 1 mm görbületi sugárral lekerekített felületen. A hátsó aláfutás elleni védelemnek megfelelő szilárdságot kell tanúsítania a jármű hosszirányú tengelyével párhuzamosan ható erőkkel szemben. A felület nem rögzíthető mereven a hátsó aláfutásgátlóra vagy a hátsó aláfutás elleni védelemre, és minden irányba elfordíthatónak kell lennie. A felület középpontjának talaj feletti magasságát a gyártó határozza meg, az aláfutásgátlót vízszintesen határoló vonalakon belül. Ha a vizsgálatot járművön végzik, terheletlen jármű esetében a magasság nem haladhatja meg az ezen előírás 16.1. és 16.2. szakaszban vagy a 25.1. és 25.2. szakaszában meghatározott értékeket. Az erőhatások kifejtésének sorrendjét a gyártó határozhatja meg.

Az említett síkon a vizsgálati erő elosztására használt eszközt egy forgócsuklóval kell a terhelő szerkezethez csatlakoztatni. A terhelő szerkezet kialakításának olyannak kell lennie, hogy sem toláskor, sem húzáskor ne növelje az aláfutásgátló rendszer szerkezetének merevségét vagy stabilitását, azaz nem növelheti az instabilitáshoz szükséges erő küszöbértékét és nem csökkenti az aláfutásgátló rendszer legnagyobb behajlását.

3.1.1.   180 kN vagy a jármű legnagyobb tömegének megfelelő erő 85 %-ával egyenlő vízszintes erőt (amelyik kisebb) kell kifejteni egymás után az aláfutásgátló, illetve a jármű középvonalára szimmetrikusan egymástól legalább 700 mm és legfeljebb 1 m távolságban lévő két pontra. A támadáspontok pontos helyét a gyártó határozza meg.

A fenti rendelkezés ellenére, a 8 tonnát meg nem haladó legnagyobb tömegű, nem különálló vezetőfülkével rendelkező N2 kategóriájú járművek esetében a vízszintes erők 100 kN-ra vagy 50 %-ra csökkenthetők.

2

3.1.2.   Az e melléklet 1.1.1. és 1.1.2. szakaszában meghatározott esetekben 100 kN vagy a jármű legnagyobb tömegének megfelelő erő 50 %-ával egyenlő vízszintes erőt (amelyik kisebb) kell kifejteni egymás után a hátsó tengely kerekeinek vagy, ha a hátsó aláfutásgátló szélessége meghaladja a hátsó tengely hosszát, a hátsó aláfutásgátló külső síkjával egybeeső hosszirányú síkoktól 300 ± 25 mm távolságra elhelyezkedő két pontra és a jármű függőleges középsíkjának és az e két ponton átmenő egyenes metszéspontjában elhelyezkedő harmadik pontra.

A fenti rendelkezés ellenére, a legfeljebb 8 tonna legnagyobb tömegű, nem különálló vezetőfülkével rendelkező N2 kategóriájú járművek esetében a vízszintes erők 50 kN-ra vagy 25 %-ra csökkenthetők.

2

3.1.3.   A 6. mellékletben felsorolt járművek esetében a gyártó kérésére az erők nagysága a 3.1.1–3.1.2. szakaszban megadott követelmény 80 %-ára csökkenthetők.

3.2.   A támadáspontok megváltoztatása

Ha egy, a 3.1. szakaszban meghatározott pont az aláfutásgátlónak az ezen előírás 7.4. vagy 25.8. szakaszában említett megszakításába esik, akkor az erőt olyan másik pontban kell kifejteni, amelynek elhelyezkedése a következő:

| 3.2.1. | a 3.1.1. szakaszban meghatározott követelmény esetében: a vízszintes középvonalon és az említett szakaszban meghatározott eredeti támadáspontokhoz legközelebb eső függőleges élekhez képest 50 mm-en belül, és |
| --- | --- |

3.2.1.

a 3.1.1. szakaszban meghatározott követelmény esetében: a vízszintes középvonalon és az említett szakaszban meghatározott eredeti támadáspontokhoz legközelebb eső függőleges élekhez képest 50 mm-en belül, és

| 3.2.2. | a 3.1.2. szakaszban meghatározott követelmény esetében: az aláfutásgátló, illetve a jármű függőleges középvonalától legtávolabbra eső elemek vízszintes és függőleges középvonalainak metszéspontjában. Ezek a pontok a hátsó tengely kerekeinek külső síkjával egybeeső hosszirányú síkoktól legfeljebb 325 mm-re helyezkedhetnek el. |
| --- | --- |

3.2.2.

a 3.1.2. szakaszban meghatározott követelmény esetében: az aláfutásgátló, illetve a jármű függőleges középvonalától legtávolabbra eső elemek vízszintes és függőleges középvonalainak metszéspontjában. Ezek a pontok a hátsó tengely kerekeinek külső síkjával egybeeső hosszirányú síkoktól legfeljebb 325 mm-re helyezkedhetnek el.

---

6. MELLÉKLET

SPECIÁLIS JÁRMŰVEK

1.   Speciális járműtípusok

1.1.   Billenő platós járművek

1.2.   Emelőhátfalas járművek

---

7. MELLÉKLET

KÜLÖNBÖZŐ JÁRMŰKATEGÓRIÁKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

| Járműkategória vagy járműtípus | A geometriát említő szakasz | A vizsgálati erőt említő szakasz(ok) |
| --- | --- | --- |
| Szelvénymagasság | Talaj feletti magasság a vizsgálat előtt | Az aláfutásgátló hátsó része és a jármű hátulja közötti vízszintes távolság |
| M, N1, MaxM (*1) < 8 t tömegű N2, O1, O2, G | 2.3./2.4./7.1./25.5. | 2.3./2.4./16.2./25.2. | 2.3./2.4./16.4./25.3. | 2.3./2.4./A5/3.1.1–3.1.2. |
| MaxM (*1) > 8 t tömegű N2, N3 | 7.1. vagy 25.5. | 16.1. vagy 25.1. | 16.4. vagy 25.3. | A5/3.1.1–3.1.2. |
| O3, O4 | 7.1. vagy 25.5. | 16.1./16.2. vagy 25.1./25.2. | 16.4. vagy 25.3. | A5/3.1.1–3.1.2. |
| Speciális járművek (lásd a 6. mellékletben) | 7.1. vagy 25.5. | 16.1./16.2. vagy 25.1./25.2. | 16.4. vagy 25.3. | A5/3.1.3. |

Járműkategória vagy járműtípus

A geometriát említő szakasz

A vizsgálati erőt említő szakasz(ok)

Szelvénymagasság

Talaj feletti magasság a vizsgálat előtt

Az aláfutásgátló hátsó része és a jármű hátulja közötti vízszintes távolság

M, N1, MaxM (*1) < 8 t tömegű N2, O1, O2, G

2.3./2.4./7.1./25.5.

2.3./2.4./16.2./25.2.

2.3./2.4./16.4./25.3.

2.3./2.4./A5/3.1.1–3.1.2.

MaxM (*1) > 8 t tömegű N2, N3

7.1. vagy 25.5.

16.1. vagy 25.1.

16.4. vagy 25.3.

A5/3.1.1–3.1.2.

O3, O4

7.1. vagy 25.5.

16.1./16.2. vagy 25.1./25.2.

16.4. vagy 25.3.

A5/3.1.1–3.1.2.

Speciális járművek (lásd a 6. mellékletben)

7.1. vagy 25.5.

16.1./16.2. vagy 25.1./25.2.

16.4. vagy 25.3.

A5/3.1.3.

Megjegyzés: A táblázatban az „A5/3.1.1.” formátumú hivatkozások azt jelölik, hogy a vonatkozó jármű vagy követelmény leírása és meghatározása mely melléklet (5. melléklet) mely (3.1.1) szakaszában található. A táblázatban a „2.3.” formátumú hivatkozások azt jelölik, hogy a vonatkozó követelmények leírását ezen előírás mely szakasza (2.3.) tartalmazza.

---

(*1)  MaxM: legnagyobb tömeg.

---

| 2019.2.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 49/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.2.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 49/24

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 123. számú előírása – Egységes rendelkezések gépjárművek adaptív fényszórórendszereinek (AFS) jóváhagyásáról [2019/273]

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

A 01. módosítássorozat 9. kiegészítése – A hatálybalépés időpontja: 2018. február 10.

TARTALOM

ELŐÍRÁS

A.   KÖZIGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK

| 1. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rendszer jóváhagyása iránti kérelem |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jelölések |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

B.   A RENDSZERRE VAGY ANNAK EGY VAGY TÖBB RÉSZÉRE VONATKOZÓ MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK

| 5. | Általános követelmények |
| --- | --- |

5.

| 6. | Megvilágítás |
| --- | --- |

6.

| 7. | Szín |
| --- | --- |

7.

C.   TOVÁBBI KÖZIGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK

| 8. | A rendszer típusának módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

8.

| 9. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

9.

| 10. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

10.

| 11. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

11.

| 12. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

12.

| 13. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

13.

MELLÉKLETEK

| 1. | Értesítés |
| --- | --- |

1.

| 2. | Példák a jóváhagyási jelek elrendezésére |
| --- | --- |

2.

| 3. | A tompított fényre vonatkozó fénytani követelmények |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rendszerek fénytani jellemzőinek üzem közbeni stabilitására vonatkozó vizsgálatok – Teljes rendszereken végzett vizsgálatok |
| --- | --- |

4.

| 5. | A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimális követelmények |
| --- | --- |

5.

| 6. | A műanyag lencsével rendelkező rendszerekre vonatkozó követelmények: lencsék, anyagminták és teljes rendszerek vagy a rendszerek egy vagy több részének vizsgálata |
| --- | --- |

6.

| 7. | A hatósági mintavételre vonatkozó minimális követelmények |
| --- | --- |

7.

| 8. | A tompított fény világos-sötét határvonalára és beállítására vonatkozó rendelkezések |
| --- | --- |

8.

| 9. | A fénytani mérésre vonatkozó rendelkezések |
| --- | --- |

9.

| 10. | Leírási űrlapok |
| --- | --- |

10.

| 11. | A LED-modulokra és a LED-modulokat tartalmazó adaptív fényszórórendszerekre (AFS) vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

11.

A.   KÖZIGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK

ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás az M és N kategóriájú gépjárművek (1) adaptív fényszórórendszereire (AFS) vonatkozik.

1

1.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

| 1.1. | a 48. számú előírásban és annak a típusjóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosítássorozataiban szereplő fogalommeghatározásokat is alkalmazni kell; |
| --- | --- |

1.1.

a 48. számú előírásban és annak a típusjóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosítássorozataiban szereplő fogalommeghatározásokat is alkalmazni kell;

| 1.2. | „adaptív fényszórórendszer” (vagy „rendszer”): olyan világítóberendezés, amely különböző jellemzőjű fénysugarakat bocsát ki automatikusan alkalmazkodva a tompított és – adott esetben – a távolsági fény változó használati körülményeihez a 6.1.1. szakaszban jelzett minimális funkcionális tartalommal; az ilyen rendszerek a „rendszervezérlésből”, adott esetben egy vagy több „tápellátó és -szabályozó berendezésből”, valamint a jármű jobb és bal oldalán lévő „szerelési egységekből” állnak; |
| --- | --- |

1.2.

„adaptív fényszórórendszer” (vagy „rendszer”): olyan világítóberendezés, amely különböző jellemzőjű fénysugarakat bocsát ki automatikusan alkalmazkodva a tompított és – adott esetben – a távolsági fény változó használati körülményeihez a 6.1.1. szakaszban jelzett minimális funkcionális tartalommal; az ilyen rendszerek a „rendszervezérlésből”, adott esetben egy vagy több „tápellátó és -szabályozó berendezésből”, valamint a jármű jobb és bal oldalán lévő „szerelési egységekből” állnak;

| 1.3. | „osztály”: tompított fény olyan megjelölése (C, V, E vagy W), amelyre ezen előírás és a 48. számú előírás szerint meghatározott rendelkezések vonatkoznak (2); |
| --- | --- |

1.3.

„osztály”: tompított fény olyan megjelölése (C, V, E vagy W), amelyre ezen előírás és a 48. számú előírás szerint meghatározott rendelkezések vonatkoznak (2);

2

| 1.4. | a rendszer által biztosított elülső világítási funkció „üzemmódja”: az ezen előírás 6.2. és 6.3. szakaszának eleget tevő fénysugár vagy a tompított fény valamelyik osztálya, vagy a távolsági fény esetében, amelyet a gyártó meghatározott járművön, bizonyos környezeti körülmények között való használatra tervezett;
  1.4.1.   „kanyarvilágítási üzemmód”: elülső világítási funkció olyan, kanyarodáshoz, megforduláshoz vagy útkereszteződésekhez tervezett üzemmódja, amelynél a megvilágítás oldalra elmozdul vagy módosul (hogy az elmozdulással egyenértékű hatást biztosítson), és amely sajátos fénytani jellemzőkkel rendelkezik;
  1.4.2.   „1. kategóriájú kanyarvilágítási üzemmód”: a világos-sötét határvonal töréspontjának vízszintes elmozdulásával járó kanyarvilágítási üzemmód;
  1.4.3.   „2. kategóriájú kanyarvilágítási üzemmód”: a világos-sötét határvonal töréspontjának vízszintes elmozdulása nélküli kanyarvilágítási üzemmód; |
| --- | --- |

1.4.

a rendszer által biztosított elülső világítási funkció „üzemmódja”: az ezen előírás 6.2. és 6.3. szakaszának eleget tevő fénysugár vagy a tompított fény valamelyik osztálya, vagy a távolsági fény esetében, amelyet a gyártó meghatározott járművön, bizonyos környezeti körülmények között való használatra tervezett;

1.4.1.   „kanyarvilágítási üzemmód”: elülső világítási funkció olyan, kanyarodáshoz, megforduláshoz vagy útkereszteződésekhez tervezett üzemmódja, amelynél a megvilágítás oldalra elmozdul vagy módosul (hogy az elmozdulással egyenértékű hatást biztosítson), és amely sajátos fénytani jellemzőkkel rendelkezik;

„kanyarvilágítási üzemmód”

1.4.2.   „1. kategóriájú kanyarvilágítási üzemmód”: a világos-sötét határvonal töréspontjának vízszintes elmozdulásával járó kanyarvilágítási üzemmód;

„1. kategóriájú kanyarvilágítási üzemmód”

1.4.3.   „2. kategóriájú kanyarvilágítási üzemmód”: a világos-sötét határvonal töréspontjának vízszintes elmozdulása nélküli kanyarvilágítási üzemmód;

„2. kategóriájú kanyarvilágítási üzemmód”

| 1.5. | „világítóegység”: a rendszer fénykibocsátó része, amely optikai, mechanikai és elektromos komponensekből állhat, és amelyet arra terveztek, hogy teljes mértékben vagy részben biztosítsa a rendszer egy vagy több elülső megvilágítási funkciójának fénysugarát; |
| --- | --- |

1.5.

„világítóegység”: a rendszer fénykibocsátó része, amely optikai, mechanikai és elektromos komponensekből állhat, és amelyet arra terveztek, hogy teljes mértékben vagy részben biztosítsa a rendszer egy vagy több elülső megvilágítási funkciójának fénysugarát;

| 1.6. | „szerelési egység”: egy vagy több világítóegységet tartalmazó, részekre nem szedhető ház (lámpatest); |
| --- | --- |

1.6.

„szerelési egység”: egy vagy több világítóegységet tartalmazó, részekre nem szedhető ház (lámpatest);

| 1.7. | „jobb oldal”, illetve „bal oldal”: a jármű előrehaladási irányába nézve hosszirányú középsíkjának adott oldalára felszerelendő összes világítóegység; |
| --- | --- |

1.7.

„jobb oldal”, illetve „bal oldal”: a jármű előrehaladási irányába nézve hosszirányú középsíkjának adott oldalára felszerelendő összes világítóegység;

| 1.8. | „rendszervezérlés”: a rendszer azon része(i), amely(ek) a járműtől érkező jeleket fogadja (fogadják), és automatikusan vezérli(k) a világítóegységek működését; |
| --- | --- |

1.8.

„rendszervezérlés”: a rendszer azon része(i), amely(ek) a járműtől érkező jeleket fogadja (fogadják), és automatikusan vezérli(k) a világítóegységek működését;

| 1.9. | „semleges állapot”: a rendszer azon állapota, amikor a C osztályú tompított fény („alapüzemi tompított fény”), vagy adott esetben a távolsági fény meghatározott üzemmódja maximális aktiválási állapotban létrejön, és nincs AFS-vezérlőjel; |
| --- | --- |

1.9.

„semleges állapot”: a rendszer azon állapota, amikor a C osztályú tompított fény („alapüzemi tompított fény”), vagy adott esetben a távolsági fény meghatározott üzemmódja maximális aktiválási állapotban létrejön, és nincs AFS-vezérlőjel;

| 1.10. | „jel”: vagy a 48. számú előírás meghatározása szerinti bármilyen AFS-vezérlőjel, vagy a rendszer bármilyen kiegészítő bemeneti vezérlő jele, vagy a rendszertől a jármű felé küldött kimeneti vezérlés; |
| --- | --- |

1.10.

„jel”: vagy a 48. számú előírás meghatározása szerinti bármilyen AFS-vezérlőjel, vagy a rendszer bármilyen kiegészítő bemeneti vezérlő jele, vagy a rendszertől a jármű felé küldött kimeneti vezérlés;

| 1.11. | „jelgenerátor”: a rendszer vizsgálata érdekében egy vagy több jelet reprodukáló berendezés; |
| --- | --- |

1.11.

„jelgenerátor”: a rendszer vizsgálata érdekében egy vagy több jelet reprodukáló berendezés;

| 1.12. | „tápellátó és -szabályozó berendezés”: a rendszer egy vagy több olyan részegysége, amely árammal látja el a rendszer egy vagy több részét, ideértve egy vagy több fényforrás teljesítmény- és/vagy feszültségszabályozóját, mint például az elektronikus fényforrás-vezérlőegységeket; |
| --- | --- |

1.12.

„tápellátó és -szabályozó berendezés”: a rendszer egy vagy több olyan részegysége, amely árammal látja el a rendszer egy vagy több részét, ideértve egy vagy több fényforrás teljesítmény- és/vagy feszültségszabályozóját, mint például az elektronikus fényforrás-vezérlőegységeket;

| 1.13. | „a rendszer referenciatengelye”: a jármű hosszirányú középsíkjának és az alábbi 2.2.1. szakasz szerinti rajzokon meghatározott valamelyik világítóegység vonatkoztatási középpontján átmenő vízszintes síknak a metszésvonala; |
| --- | --- |

1.13.

„a rendszer referenciatengelye”: a jármű hosszirányú középsíkjának és az alábbi 2.2.1. szakasz szerinti rajzokon meghatározott valamelyik világítóegység vonatkoztatási középpontján átmenő vízszintes síknak a metszésvonala;

| 1.14. | „lencse”: a szerelési egység legkülső részét jelenti, amely az átvilágított felületen keresztül átengedi a fényt; |
| --- | --- |

1.14.

„lencse”: a szerelési egység legkülső részét jelenti, amely az átvilágított felületen keresztül átengedi a fényt;

| 1.15. | „bevonat”: az(ok) a termék(ek), amely(ek)et egy vagy több rétegben visznek fel a lencse külső felületére; |
| --- | --- |

1.15.

„bevonat”: az(ok) a termék(ek), amely(ek)et egy vagy több rétegben visznek fel a lencse külső felületére;

| 1.16. | eltérő „típusú” rendszerek: azok a rendszerek, amelyek olyan lényeges szempontokból térnek el egymástól, mint:






  1.16.1. | márkanév vagy védjegy(ek):






  a) | az ugyanazzal a márkanévvel vagy védjeggyel ellátott, de más-más gyártó által előállított lámpák különböző típusúnak minősülnek; |
| --- | --- | --- | --- |

1.16.

eltérő „típusú” rendszerek: azok a rendszerek, amelyek olyan lényeges szempontokból térnek el egymástól, mint:

1.16.1.

márkanév vagy védjegy(ek):

a)

az ugyanazzal a márkanévvel vagy védjeggyel ellátott, de más-más gyártó által előállított lámpák különböző típusúnak minősülnek;

| b) | az ugyanazon gyártó által előállított, csak a márkanévben vagy védjegyben különböző lámpák azonos típusúnak minősülnek; |
| --- | --- |

b)

az ugyanazon gyártó által előállított, csak a márkanévben vagy védjegyben különböző lámpák azonos típusúnak minősülnek;

| 1.16.2. | a rendszer optikai jellemzőinek vagy fénytani tulajdonságainak megváltoztatására képes részegységek hozzáadása vagy elhagyása; |
| --- | --- |

1.16.2.

a rendszer optikai jellemzőinek vagy fénytani tulajdonságainak megváltoztatására képes részegységek hozzáadása vagy elhagyása;

| 1.16.3. | a jobb oldali vagy a bal oldali közlekedésre, vagy mindkét közlekedési rendszerre való alkalmasság; |
| --- | --- |

1.16.3.

a jobb oldali vagy a bal oldali közlekedésre, vagy mindkét közlekedési rendszerre való alkalmasság;

| 1.16.4. | az elülső világítási funkció(k), üzemmód(ok) és termékosztályok; |
| --- | --- |

1.16.4.

az elülső világítási funkció(k), üzemmód(ok) és termékosztályok;

| 1.16.5. | a jel(ek) rendszer által meghatározott jellemzője (jellemzői); |
| --- | --- |

1.16.5.

a jel(ek) rendszer által meghatározott jellemzője (jellemzői);

| 1.17. | „irányítás”: a fénysugár vagy annak egy részének pozícionálása egy mérőernyőn a vonatkozó kritériumoknak megfelelően; |
| --- | --- |

1.17.

„irányítás”: a fénysugár vagy annak egy részének pozícionálása egy mérőernyőn a vonatkozó kritériumoknak megfelelően;

| 1.18. | „beállítás”: a rendszer által biztosított eszközök alkalmazása a fénysugár függőleges és/vagy vízszintes irányítására; |
| --- | --- |

1.18.

„beállítás”: a rendszer által biztosított eszközök alkalmazása a fénysugár függőleges és/vagy vízszintes irányítására;

| 1.19. | „forgalmiirány-váltási funkció”: bármilyen elülső világítási funkció vagy üzemmódja, vagy annak része(i) vagy ezek bármilyen kombinációja, amelynek célja a vakítás elkerülése és elegendő megvilágítás biztosítása, amennyiben egy adott forgalmi irányra tervezett járművet ideiglenesen ellenkező forgalmi irányú országban használnak; |
| --- | --- |

1.19.

„forgalmiirány-váltási funkció”: bármilyen elülső világítási funkció vagy üzemmódja, vagy annak része(i) vagy ezek bármilyen kombinációja, amelynek célja a vakítás elkerülése és elegendő megvilágítás biztosítása, amennyiben egy adott forgalmi irányra tervezett járművet ideiglenesen ellenkező forgalmi irányú országban használnak;

| 1.20. | „helyettesítő funkció”: bármilyen meghatározott elülső világítási és/vagy elülső fényjelző funkció vagy annak valamely üzemmódja vagy része(i), vagy bármilyen kombinációja, amelynek célja egy elülső világítási funkció/üzemmód helyettesítése meghibásodás esetén; |
| --- | --- |

1.20.

„helyettesítő funkció”: bármilyen meghatározott elülső világítási és/vagy elülső fényjelző funkció vagy annak valamely üzemmódja vagy része(i), vagy bármilyen kombinációja, amelynek célja egy elülső világítási funkció/üzemmód helyettesítése meghibásodás esetén;

| 1.21. | az ezen előírásban szereplő, szabványos (etalon) izzószálas lámpá(k)ra és gázkisüléses fényforrás(ok)ra utaló hivatkozások a 37. számú, illetve a 99. számú előírásra, valamint azoknak a típusjóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosítássorozataira vonatkoznak. |
| --- | --- |

1.21.

az ezen előírásban szereplő, szabványos (etalon) izzószálas lámpá(k)ra és gázkisüléses fényforrás(ok)ra utaló hivatkozások a 37. számú, illetve a 99. számú előírásra, valamint azoknak a típusjóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosítássorozataira vonatkoznak.

2.   RENDSZER JÓVÁHAGYÁSA IRÁNTI KÉRELEM

2.1.   A jóváhagyási kérelmet a márkanév vagy védjegy tulajdonosa vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

| 2.1.1. | azon rendszer által biztosítandó elülső világítási funkciók, amelyre ezen előírás szerint jóváhagyást kérnek;






  2.1.1.1. | annak a rendszernek a világítóegységeivel csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpa (lámpák) által biztosított minden egyéb olyan elülső világítási vagy elülső fényjelző funkció, amelyre jóváhagyást kérnek; a megfelelő lámpa (lámpák) azonosításához elegendő információ és annak (azoknak) az előírás(ok)nak a megjelölése, amely(ek) szerint (külön-külön) jóvá kívánják hagyatni azokat; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

azon rendszer által biztosítandó elülső világítási funkciók, amelyre ezen előírás szerint jóváhagyást kérnek;

2.1.1.1.

annak a rendszernek a világítóegységeivel csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpa (lámpák) által biztosított minden egyéb olyan elülső világítási vagy elülső fényjelző funkció, amelyre jóváhagyást kérnek; a megfelelő lámpa (lámpák) azonosításához elegendő információ és annak (azoknak) az előírás(ok)nak a megjelölése, amely(ek) szerint (külön-külön) jóvá kívánják hagyatni azokat;

| 2.1.2. | a tompított fényt bal oldali és jobb oldali közlekedésre egyaránt, vagy csak bal oldali, illetve csak jobb oldali közlekedésre tervezték; |
| --- | --- |

2.1.2.

a tompított fényt bal oldali és jobb oldali közlekedésre egyaránt, vagy csak bal oldali, illetve csak jobb oldali közlekedésre tervezték;

| 2.1.3. | a rendszert felszerelték-e egy vagy több állítható világítóegységgel:






  2.1.3.1. | a megfelelő világítóegység(ek) felszerelési helyzete(i) a talajhoz és a jármű hosszirányú középsíkjához képest; |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

a rendszert felszerelték-e egy vagy több állítható világítóegységgel:

2.1.3.1.

a megfelelő világítóegység(ek) felszerelési helyzete(i) a talajhoz és a jármű hosszirányú középsíkjához képest;

| 2.1.3.2. | a normál helyzet(ek) fölötti és alatti azon legnagyobb szögek, amelyeket a függőleges beállítást végző berendezés(ek) el tud(nak) érni; |
| --- | --- |

2.1.3.2.

a normál helyzet(ek) fölötti és alatti azon legnagyobb szögek, amelyeket a függőleges beállítást végző berendezés(ek) el tud(nak) érni;

| 2.1.4. | a felhasznált cserélhető és/vagy nem cserélhető izzólámpá(k)nak vagy gázkisüléses fényforrás(ok)nak a 37. számú, illetve a 99. számú előírásban, valamint azoknak a típusjóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosítássorozataiban felsorolt kategóriák és/vagy a LED-modulok fényforrásmodul-specifikus azonosító kódja(i), amennyiben rendelkezésre áll(nak); |
| --- | --- |

2.1.4.

a felhasznált cserélhető és/vagy nem cserélhető izzólámpá(k)nak vagy gázkisüléses fényforrás(ok)nak a 37. számú, illetve a 99. számú előírásban, valamint azoknak a típusjóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosítássorozataiban felsorolt kategóriák és/vagy a LED-modulok fényforrásmodul-specifikus azonosító kódja(i), amennyiben rendelkezésre áll(nak);

| 2.1.5. | a rendszert felszerelték-e egy vagy több nem cserélhető fényforrással:






  2.1.5.1. | a nem cserélhető fényforrásokkal rendelkező világítóegység(ek) azonosítása; |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

a rendszert felszerelték-e egy vagy több nem cserélhető fényforrással:

2.1.5.1.

a nem cserélhető fényforrásokkal rendelkező világítóegység(ek) azonosítása;

| 2.1.6. | indokolt esetben az üzemi körülmények, pl. különböző bemeneti feszültségek az ezen előírás 9. mellékletének rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

2.1.6.

indokolt esetben az üzemi körülmények, pl. különböző bemeneti feszültségek az ezen előírás 9. mellékletének rendelkezéseivel összhangban;

| 2.1.7. | a rendszert adaptív távolsági fény kibocsátására tervezték-e. |
| --- | --- |

2.1.7.

a rendszert adaptív távolsági fény kibocsátására tervezték-e.

2.2.   Minden jóváhagyási kérelemhez csatolni kell a következőket:

| 2.2.1. | a típus azonosítását lehetővé tevő, kellő részletességű rajzok három példányban, amelyeken látható a jóváhagyási szám(ok), illetve a jóváhagyási jel(ek) körüli kör(ök) melletti további szimbólumok tervezett helye, és amelyek bemutatják, hogy a világítóegységeket milyen geometriai helyzetben kell beszerelni a járműbe a talajhoz és a jármű hosszirányú középsíkjához képest, továbbá tartalmazzák a világítóegységek függőleges hosszmetszeti és elölnézeti képét, az optikai jellemzők fő adataival együtt, ideértve a vonatkoztatási tengely(eke)t és a vizsgálatok során vonatkoztatási középpontnak tekintendő ponto(ka)t, és adott esetben a lencsék bármilyen optikai jellemzőjét;
  adott esetben, valamint LED-modul(ok) esetében a modul(ok) egyedi azonosító kódjának fenntartott helye(ke)t is; |
| --- | --- |

2.2.1.

a típus azonosítását lehetővé tevő, kellő részletességű rajzok három példányban, amelyeken látható a jóváhagyási szám(ok), illetve a jóváhagyási jel(ek) körüli kör(ök) melletti további szimbólumok tervezett helye, és amelyek bemutatják, hogy a világítóegységeket milyen geometriai helyzetben kell beszerelni a járműbe a talajhoz és a jármű hosszirányú középsíkjához képest, továbbá tartalmazzák a világítóegységek függőleges hosszmetszeti és elölnézeti képét, az optikai jellemzők fő adataival együtt, ideértve a vonatkoztatási tengely(eke)t és a vizsgálatok során vonatkoztatási középpontnak tekintendő ponto(ka)t, és adott esetben a lencsék bármilyen optikai jellemzőjét;

adott esetben, valamint LED-modul(ok) esetében a modul(ok) egyedi azonosító kódjának fenntartott helye(ke)t is;

| 2.2.2. | a rendszer rövid műszaki leírása, amely tartalmazza a következőket:






  a) | a világítási funkció(k) és annak (azoknak) a rendszer által biztosított üzemmódjai (3); |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

a rendszer rövid műszaki leírása, amely tartalmazza a következőket:

a)

a világítási funkció(k) és annak (azoknak) a rendszer által biztosított üzemmódjai (3);

3

| b) | a valamennyi ilyen funkcióhoz hozzájáruló világítóegységek (3) és a jelek (4) a működésükre vonatkozó műszaki jellemzőkkel együtt; |
| --- | --- |

b)

a valamennyi ilyen funkcióhoz hozzájáruló világítóegységek (3) és a jelek (4) a működésükre vonatkozó műszaki jellemzőkkel együtt;

3

4

| c) | a kanyarvilágítási üzemmódra vonatkozó követelmények mely kategóriái (3) alkalmazandók adott esetben; |
| --- | --- |

c)

a kanyarvilágítási üzemmódra vonatkozó követelmények mely kategóriái (3) alkalmazandók adott esetben;

3

| d) | az ezen előírás 3. mellékletében lévő 6. táblázat értelmében az E osztályú tompított fényre vonatkozó rendelkezéseket összefoglaló mely további adatkészlet(ek) alkalmazandó(k) adott esetben; |
| --- | --- |

d)

az ezen előírás 3. mellékletében lévő 6. táblázat értelmében az E osztályú tompított fényre vonatkozó rendelkezéseket összefoglaló mely további adatkészlet(ek) alkalmazandó(k) adott esetben;

| e) | az ezen előírás 3. melléklete értelmében a W osztályú tompított fényre vonatkozó mely rendelkezéscsomag(ok) alkalmazandó(k) adott esetben; |
| --- | --- |

e)

az ezen előírás 3. melléklete értelmében a W osztályú tompított fényre vonatkozó mely rendelkezéscsomag(ok) alkalmazandó(k) adott esetben;

| f) | mely világítóegységek (4) biztosítják a tompított fény egy vagy több világos-sötét határvonalát, vagy járulnak hozzá ahhoz (azokhoz); |
| --- | --- |

f)

mely világítóegységek (4) biztosítják a tompított fény egy vagy több világos-sötét határvonalát, vagy járulnak hozzá ahhoz (azokhoz);

4

| g) | az ezen előírás 6.4.6. szakaszának rendelkezései szerinti egy vagy több jelzés (3), figyelemmel a 48. számú előírás 6.22.6.1.2.1. szakaszára; |
| --- | --- |

g)

az ezen előírás 6.4.6. szakaszának rendelkezései szerinti egy vagy több jelzés (3), figyelemmel a 48. számú előírás 6.22.6.1.2.1. szakaszára;

3

| h) | mely világítóegységeket tervezték arra, hogy az ezen előírás 6.2.8.1. szakasza szerinti legkisebb fényerejű megvilágítást biztosítsák; |
| --- | --- |

h)

mely világítóegységeket tervezték arra, hogy az ezen előírás 6.2.8.1. szakasza szerinti legkisebb fényerejű megvilágítást biztosítsák;

| i) | a vizsgálati célú felszerelési és üzemeltetési előírások; |
| --- | --- |

i)

a vizsgálati célú felszerelési és üzemeltetési előírások;

| j) | minden más vonatkozó információ; |
| --- | --- |

j)

minden más vonatkozó információ;

| k) | LED-modul(ok) esetében ez az alábbiakat foglalja magában:






  i. | a LED-modul(ok) rövid műszaki leírása; |
| --- | --- | --- |

k)

LED-modul(ok) esetében ez az alábbiakat foglalja magában:

i.

a LED-modul(ok) rövid műszaki leírása;

| ii. | a méreteket, az alapvető elektromos és fénytani értékeket, valamint az objektív fényáramot feltüntető rajz, továbbá minden LED-modul esetében annak megadása, hogy cserélhető-e, avagy sem; |
| --- | --- |

ii.

a méreteket, az alapvető elektromos és fénytani értékeket, valamint az objektív fényáramot feltüntető rajz, továbbá minden LED-modul esetében annak megadása, hogy cserélhető-e, avagy sem;

| iii. | elektronikus fényforrás-vezérlőegység esetében információk a jóváhagyási vizsgálathoz szükséges elektromos csatlakozóról; |
| --- | --- |

iii.

elektronikus fényforrás-vezérlőegység esetében információk a jóváhagyási vizsgálathoz szükséges elektromos csatlakozóról;

| l) | a távolsági fény adaptálása esetében az, hogy mely világítóegységek (4) biztosítják teljes mértékben vagy részben a távolsági fény és az érzékelőrendszer fokozatos adaptálását, a működésükre vonatkozó műszaki jellemzőkkel együtt; |
| --- | --- |

l)

a távolsági fény adaptálása esetében az, hogy mely világítóegységek (4) biztosítják teljes mértékben vagy részben a távolsági fény és az érzékelőrendszer fokozatos adaptálását, a működésükre vonatkozó műszaki jellemzőkkel együtt;

4

| 2.2.2.1. | a dokumentációban meghatározott biztonsági terv, amely a típusjóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok megelégedésére:






  a) | leírja, hogy milyen rendszerbe épített intézkedések hivatottak biztosítani az alábbi 5.7.3., 5.9., és 6.2.5.4. szakasz rendelkezéseinek való megfelelést; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.1.

a dokumentációban meghatározott biztonsági terv, amely a típusjóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok megelégedésére:

a)

leírja, hogy milyen rendszerbe épített intézkedések hivatottak biztosítani az alábbi 5.7.3., 5.9., és 6.2.5.4. szakasz rendelkezéseinek való megfelelést;

| b) | jelzi az alábbi 6.2.7. szakasz szerinti ellenőrzésükre vonatkozó utasításokat; és/vagy |
| --- | --- |

b)

jelzi az alábbi 6.2.7. szakasz szerinti ellenőrzésükre vonatkozó utasításokat; és/vagy

| c) | hozzáférést biztosít a rendszernek a fenti 2.2.2.1. szakasz a) pontja értelmében meghatározott intézkedések, például a hibamód- és hatáselemzés (FMEA), a hibafa-elemzés (FTA) vagy a biztonsági feltételek szempontjából megfelelő bármilyen más eljárás megbízhatóságának és jó működésének köszönhető hatásosságát igazoló megfelelő dokumentumokhoz; |
| --- | --- |

c)

hozzáférést biztosít a rendszernek a fenti 2.2.2.1. szakasz a) pontja értelmében meghatározott intézkedések, például a hibamód- és hatáselemzés (FMEA), a hibafa-elemzés (FTA) vagy a biztonsági feltételek szempontjából megfelelő bármilyen más eljárás megbízhatóságának és jó működésének köszönhető hatásosságát igazoló megfelelő dokumentumokhoz;

| 2.2.2.2. | a tápellátó és -szabályozó berendezés(ek) gyártmánya és típusa, ha van ilyen, és ha nem része(i) a szerelési egységnek; |
| --- | --- |

2.2.2.2.

a tápellátó és -szabályozó berendezés(ek) gyártmánya és típusa, ha van ilyen, és ha nem része(i) a szerelési egységnek;

| 2.2.3. | a jóváhagyási kérelem tárgyát képező rendszer egy mintája, ideértve a felszerelési berendezéseket, a tápellátó és -szabályozó berendezéseket, valamint a jelgenerátorokat, ha vannak; |
| --- | --- |

2.2.3.

a jóváhagyási kérelem tárgyát képező rendszer egy mintája, ideértve a felszerelési berendezéseket, a tápellátó és -szabályozó berendezéseket, valamint a jelgenerátorokat, ha vannak;

| 2.2.4. | a lencse anyagául szolgáló műanyag vizsgálatához:






  2.2.4.1. | tizennégy lencse;






  2.2.4.1.1. | a lencsék közül tízet helyettesíteni lehet 10 olyan, legalább 60 × 80 mm méretű anyagmintával, amelynek sík vagy konvex külső felülete van, és a közepén legalább 15 × 15 mm méretű, alapvetően sík (legalább 300 mm görbületi sugarú) felülettel rendelkezik; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

a lencse anyagául szolgáló műanyag vizsgálatához:

2.2.4.1.

tizennégy lencse;

2.2.4.1.1.

a lencsék közül tízet helyettesíteni lehet 10 olyan, legalább 60 × 80 mm méretű anyagmintával, amelynek sík vagy konvex külső felülete van, és a közepén legalább 15 × 15 mm méretű, alapvetően sík (legalább 300 mm görbületi sugarú) felülettel rendelkezik;

| 2.2.4.1.2. | a lencséket vagy anyagmintákat a sorozatgyártásban alkalmazandó módszerrel kell elkészíteni; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2.

a lencséket vagy anyagmintákat a sorozatgyártásban alkalmazandó módszerrel kell elkészíteni;

| 2.2.4.2. | egy világítóelem vagy adott esetben optikai szerelvény, amelyre a lencsék a gyártó utasításainak megfelelően felszerelhetők; |
| --- | --- |

2.2.4.2.

egy világítóelem vagy adott esetben optikai szerelvény, amelyre a lencsék a gyártó utasításainak megfelelően felszerelhetők;

| 2.2.5. | a műanyagból készült fényáteresztő alkatrészek rendszeren belüli, UV sugárzás kibocsátására képes fényforrás(ok), például gázkisüléses fényforrások vagy LED-modulok által kibocsátott UV sugárzással szembeni ellenálló képességének az ezen előírás 6. mellékletének 2.2.4. szakasza szerinti vizsgálata érdekében:
  egy-egy minta a rendszerben alkalmazott valamennyi anyagból vagy egy azokat tartalmazó rendszer vagy egy ilyen rendszer része(i). Valamennyi anyagmintának azonos megjelenésűnek és – ha van – felületkezelésűnek kell lennie, mint a jóváhagyásra szánt rendszerben használtnak; |
| --- | --- |

2.2.5.

a műanyagból készült fényáteresztő alkatrészek rendszeren belüli, UV sugárzás kibocsátására képes fényforrás(ok), például gázkisüléses fényforrások vagy LED-modulok által kibocsátott UV sugárzással szembeni ellenálló képességének az ezen előírás 6. mellékletének 2.2.4. szakasza szerinti vizsgálata érdekében:

egy-egy minta a rendszerben alkalmazott valamennyi anyagból vagy egy azokat tartalmazó rendszer vagy egy ilyen rendszer része(i). Valamennyi anyagmintának azonos megjelenésűnek és – ha van – felületkezelésűnek kell lennie, mint a jóváhagyásra szánt rendszerben használtnak;

| 2.2.6. | a lencséket és (ha vannak) a bevonatokat alkotó anyagokhoz mellékelni kell az anyagok és a bevonatok jellemzőire vonatkozó vizsgálati jegyzőkönyvet, amennyiben ezeket már megvizsgálták; |
| --- | --- |

2.2.6.

a lencséket és (ha vannak) a bevonatokat alkotó anyagokhoz mellékelni kell az anyagok és a bevonatok jellemzőire vonatkozó vizsgálati jegyzőkönyvet, amennyiben ezeket már megvizsgálták;

| 2.2.7. | amennyiben a lámpa típusa egy már jóváhagyott típustól csak a márkanévben vagy védjegyben különbözik, akkor elegendő a következőket benyújtani:






  2.2.7.1. | a lámpa gyártójának nyilatkozata, miszerint a jóváhagyásra benyújtott típus (a márkanévtől vagy védjegytől eltekintve) azonos a már jóváhagyott, jóváhagyási számával azonosított típussal, és ugyanattól a gyártótól származik; |
| --- | --- | --- |

2.2.7.

amennyiben a lámpa típusa egy már jóváhagyott típustól csak a márkanévben vagy védjegyben különbözik, akkor elegendő a következőket benyújtani:

2.2.7.1.

a lámpa gyártójának nyilatkozata, miszerint a jóváhagyásra benyújtott típus (a márkanévtől vagy védjegytől eltekintve) azonos a már jóváhagyott, jóváhagyási számával azonosított típussal, és ugyanattól a gyártótól származik;

| 2.2.7.2. | két minta az új márkanevű vagy védjegyű termékből, vagy azzal egyenértékű dokumentum; |
| --- | --- |

2.2.7.2.

két minta az új márkanevű vagy védjegyű termékből, vagy azzal egyenértékű dokumentum;

| 2.2.8. | az alábbi 4.1.7. szakasz szerinti rendszer esetében az alábbi 4.1.6. szakaszban említett jármű(vek)nek megfelelő jármű. |
| --- | --- |

2.2.8.

az alábbi 4.1.7. szakasz szerinti rendszer esetében az alábbi 4.1.6. szakaszban említett jármű(vek)nek megfelelő jármű.

3.   JELÖLÉSEK

3.1.   A jóváhagyásra benyújtott rendszer szerelési egységein szerepelnie kell a kérelmező márkanevének vagy védjegyének.

3.2.   A lencsén és a fényszórótesten megfelelő méretű helyet kell hagyni a jóváhagyási jel és a 4. szakaszban említett kiegészítő jelek elhelyezéséhez; ezeket a helyeket a fenti 2.2.1. szakaszban említett rajzokon meg kell jelölni.

3.2.1.   Ha azonban a lencséket nem lehet leválasztani a szerelési egység testéről, a 4.2.5. szakasz szerinti egyetlen jelölés is elegendő.

3.3.   A mind a jobb, mind a bal oldali közlekedés követelményeinek megfelelően tervezett szerelési egységeken vagy rendszereken meg kell jelölni az optikai elem(ek)nek a járművön, illetve a fényforrás(ok)nak a fényvisszaverő(k)ben lehetséges két beállítását; ez a jelölés jobb oldali közlekedés esetén az „R/D” betűkből, bal oldali közlekedés esetén pedig az „L/G” betűkből áll.

3.4.   LED-modul(oka)t tartalmazó adaptív fényszórórendszer esetében a megfelelő szerelési egység(ek)en fel kell tüntetni a névleges feszültséget és a névleges teljesítményt, valamint a fényforrásmodul egyedi azonosító kódját.

3.5.   Az adaptív fényszórórendszer jóváhagyásához azzal együtt benyújtott LED-modul(ok)on fel kell tüntetni:

| 3.5.1. | a kérelmező márkanevét vagy védjegyét. Ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie; |
| --- | --- |

3.5.1.

a kérelmező márkanevét vagy védjegyét. Ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie;

| 3.5.2. | a modul egyedi azonosító kódját. Ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.
  A modul egyedi azonosító kódjának a „MODUL” szót jelentő „MD” betűcsoporttal kell kezdődnie, melyet a kör nélküli jóváhagyási jel követ a lenti 4.2.1. szakasz előírása szerint; több, nem azonos fényforrásmodul használata esetén pedig további jelölések vagy karakterek következnek. Ezt az egyedi azonosító kódot fel kell tüntetni a fenti 2.2.1. szakaszban említett rajzokon. A jóváhagyási jelnek nem kell megegyeznie az azon a lámpán feltüntetett jellel, amelyben a modult használják, de mindkét jelnek ugyanattól a kérelmezőtől kell származnia. |
| --- | --- |

3.5.2.

a modul egyedi azonosító kódját. Ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

A modul egyedi azonosító kódjának a „MODUL” szót jelentő „MD” betűcsoporttal kell kezdődnie, melyet a kör nélküli jóváhagyási jel követ a lenti 4.2.1. szakasz előírása szerint; több, nem azonos fényforrásmodul használata esetén pedig további jelölések vagy karakterek következnek. Ezt az egyedi azonosító kódot fel kell tüntetni a fenti 2.2.1. szakaszban említett rajzokon. A jóváhagyási jelnek nem kell megegyeznie az azon a lámpán feltüntetett jellel, amelyben a modult használják, de mindkét jelnek ugyanattól a kérelmezőtől kell származnia.

| 3.5.3. | A nem cserélhető LED-modul(oka)t nem szükséges megjelölni. |
| --- | --- |

3.5.3.

A nem cserélhető LED-modul(oka)t nem szükséges megjelölni.

3.6.   Amennyiben a LED-modul(ok) működtetésére olyan elektronikus fényforrás-vezérlőegységet alkalmaznak, amely nem része a LED-modulnak, fel kell tüntetni rajta a saját egyedi azonosító kódját (kódjait), valamint a névleges bemeneti feszültséget és a névleges teljesítményt.

4.   JÓVÁHAGYÁS

4.1.   Általános előírások

4.1.1.   Amennyiben a fenti 2. szakasz értelmében a rendszer típusára vonatkozóan benyújtott összes mintadarab megfelel ezen előírás rendelkezéseinek, a jóváhagyást meg kell adni.

4.1.2.   Ha a rendszerrel csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák több előírás követelményeinek is megfelelnek, elegendő azokat egyetlen nemzetközi jóváhagyási jellel ellátni, feltéve, hogy minden egyes csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpa megfelel a vonatkozó rendelkezéseknek.

4.1.3.   Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az előírás hatálya alá tartozó másik rendszertípushoz.

4.1.4.   Egy rendszertípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről, elutasításáról vagy visszavonásáról, illetve a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon, a 2.1.3. szakaszban meghatározott információk megadásával.

4.1.4.1.   Ha a szerelési egység(ek) állítható fényvisszaverővel van(nak) felszerelve, és a szerelési egység(ek)et csak a 2.1.3. szakaszban meghatározottak szerinti szerelési helyzetekben szabad használni, a jóváhagyó hatóságnak köteleznie kell a kérelmezőt arra, hogy megfelelő módon tájékoztassa a felhasználót a helyes szerelési helyzet(ek)ről.

4.1.5.   A 3.1. szakaszban előírt jel mellett a lenti 4.2. és 4.3. szakaszban leírt jóváhagyási jelet is el kell helyezni az ezen előírás szerint jóváhagyott típusnak megfelelő rendszer valamennyi szerelési egységén, a 3.2. szakaszban megadott helyeken.

4.1.6.   A kérelmezőnek az ezen előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő nyomtatványon meg kell adnia az(oka)t a járműve(ke)t, amely(ek)re a rendszert szánják.

4.1.7.   Ha olyan rendszerre kérnek jóváhagyást, amelyet nem szándékoznak belevenni a járműtípus 48. számú előírás szerinti jóváhagyásába,

4.1.7.1.   a kérelmezőnek elegendő dokumentációt kell benyújtania annak bizonyítására, hogy a megfelelően felszerelt rendszer megfelel a 48. számú előírás 6.22. szakasza rendelkezéseinek, és

4.1.7.2.   a rendszert a 10. számú előírás szerint jóvá kell hagyni.

4.2.   A jóváhagyási jel felépítése

A jóváhagyási jelnek a következőkből kell állnia:

| 4.2.1. | egy nemzetközi jóváhagyási jel, amely az alábbiakat foglalja magában:






  4.2.1.1. | egy kör, benne az „E” betű, amelyet a jóváhagyást megadó ország egyedi azonosító száma (5) követ; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

egy nemzetközi jóváhagyási jel, amely az alábbiakat foglalja magában:

4.2.1.1.

egy kör, benne az „E” betű, amelyet a jóváhagyást megadó ország egyedi azonosító száma (5) követ;

5

| 4.2.1.2. | a fenti 4.1.3. szakaszban előírt jóváhagyási szám; |
| --- | --- |

4.2.1.2.

a fenti 4.1.3. szakaszban előírt jóváhagyási szám;

| 4.2.2. | a következő kiegészítő jel (vagy jelek):






  4.2.2.1. | egy adott rendszeren az „X” betű és a rendszer által biztosított egy vagy több funkció betűje:






  „C” | a C osztályú tompított fény esetében, kiegészítve a tompított fény vonatkozó többi osztályának jelével: |
| --- | --- | --- | --- |
| „E” | az E osztályú tompított fény esetében; |
| „V” | a V osztályú tompított fény esetében; |
| „W” | a W osztályú tompított fény esetében; |
| „R” | a távolsági fény esetében; |

4.2.2.

a következő kiegészítő jel (vagy jelek):

4.2.2.1.

egy adott rendszeren az „X” betű és a rendszer által biztosított egy vagy több funkció betűje:

„C”

a C osztályú tompított fény esetében, kiegészítve a tompított fény vonatkozó többi osztályának jelével:

„E”

az E osztályú tompított fény esetében;

„V”

a V osztályú tompított fény esetében;

„W”

a W osztályú tompított fény esetében;

„R”

a távolsági fény esetében;

| 4.2.2.2. | a jel fölött lévő vízszintes vonal, ha a világítási funkciót vagy annak világítási üzemmódját több világítóegység biztosítja egyik oldalon; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

a jel fölött lévő vízszintes vonal, ha a világítási funkciót vagy annak világítási üzemmódját több világítóegység biztosítja egyik oldalon;

| 4.2.2.3. | emellett a „T” jel a megfelelő kanyarvilágítási előírásoknak való megfelelésre tervezett összes világítási funkció és/vagy osztály jelei után úgy, hogy az említett jelek bal oldalra vannak csoportosítva; |
| --- | --- |

4.2.2.3.

emellett a „T” jel a megfelelő kanyarvilágítási előírásoknak való megfelelésre tervezett összes világítási funkció és/vagy osztály jelei után úgy, hogy az említett jelek bal oldalra vannak csoportosítva;

| 4.2.2.4. | különálló szerelési egységen az „X” betű, valamint a szerelési egység részét képező világítóegységek által biztosított egy vagy több funkció betűi; |
| --- | --- |

4.2.2.4.

különálló szerelési egységen az „X” betű, valamint a szerelési egység részét képező világítóegységek által biztosított egy vagy több funkció betűi;

| 4.2.2.5. | ha egy adott oldalon lévő szerelési egység nem egyedül biztosítja a világítási funkciót vagy annak üzemmódját, ezt a funkció jele fölötti vízszintes vonal jelzi; |
| --- | --- |

4.2.2.5.

ha egy adott oldalon lévő szerelési egység nem egyedül biztosítja a világítási funkciót vagy annak üzemmódját, ezt a funkció jele fölötti vízszintes vonal jelzi;

| 4.2.2.6. | a csak a bal oldali közlekedés követelményeinek megfelelő rendszeren vagy annak egy vagy több részén egy olyan vízszintes nyíl, amely a szerelési egységgel szemben álló személy jobb oldalára mutat, azaz az útnak arra az oldalára, amelyen a forgalom halad; |
| --- | --- |

4.2.2.6.

a csak a bal oldali közlekedés követelményeinek megfelelő rendszeren vagy annak egy vagy több részén egy olyan vízszintes nyíl, amely a szerelési egységgel szemben álló személy jobb oldalára mutat, azaz az útnak arra az oldalára, amelyen a forgalom halad;

| 4.2.2.7. | olyan rendszeren vagy annak egy vagy több részén, amely mindkét közlekedési rendszer követelményeinek megfelel, például úgy, hogy az optikai elem vagy a fényforrás beállítása megfelelően módosítható, egy egyszerre mindkét irányba mutató vízszintes nyíl; |
| --- | --- |

4.2.2.7.

olyan rendszeren vagy annak egy vagy több részén, amely mindkét közlekedési rendszer követelményeinek megfelel, például úgy, hogy az optikai elem vagy a fényforrás beállítása megfelelően módosítható, egy egyszerre mindkét irányba mutató vízszintes nyíl;

| 4.2.2.8. | műanyag lencsével ellátott szerelési egységek esetében a fenti 4.2.2.1–4.2.2.7. szakaszban előírt jelek mellett fel kell tüntetni a „PL” betűcsoportot; |
| --- | --- |

4.2.2.8.

műanyag lencsével ellátott szerelési egységek esetében a fenti 4.2.2.1–4.2.2.7. szakaszban előírt jelek mellett fel kell tüntetni a „PL” betűcsoportot;

| 4.2.2.9. | az ezen előírás távolsági fényre vonatkozó rendelkezéseinek való megfelelőséghez hozzájáruló szerelési egységen az „E” betűt körülvevő kör közelében fel kell tüntetni a legnagyobb fényerőt megadó, a 6.3.2.1.2. szakaszban meghatározott azonosító jelet; |
| --- | --- |

4.2.2.9.

az ezen előírás távolsági fényre vonatkozó rendelkezéseinek való megfelelőséghez hozzájáruló szerelési egységen az „E” betűt körülvevő kör közelében fel kell tüntetni a legnagyobb fényerőt megadó, a 6.3.2.1.2. szakaszban meghatározott azonosító jelet;

| 4.2.3. | a vizsgálati eljárás során a 4. melléklet 1.1.1.1. szakasza szerint alkalmazott működési módot és a 4. melléklet 1.1.1.2. szakasza értelmében megengedett feszültsége(ke)t minden esetben fel kell tüntetni a jóváhagyási formanyomtatványokon és a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek országaiba továbbított értesítéseken.
  A megfelelő esetekben a rendszert vagy annak egy vagy több részét a következők szerint kell megjelölni:






  4.2.3.1. | az ezen előírás követelményeinek megfelelő szerelési egységeken, melyeket úgy terveztek, hogy a tompított fény egy vagy több fényforrása ne világítson egy időben más világítási funkció fényforrásával, amellyel esetleg össze van építve: egy ferde vonalat (/) kell elhelyezni a jóváhagyási jelben a tompított fény jele(i) mögé. |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

a vizsgálati eljárás során a 4. melléklet 1.1.1.1. szakasza szerint alkalmazott működési módot és a 4. melléklet 1.1.1.2. szakasza értelmében megengedett feszültsége(ke)t minden esetben fel kell tüntetni a jóváhagyási formanyomtatványokon és a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek országaiba továbbított értesítéseken.

A megfelelő esetekben a rendszert vagy annak egy vagy több részét a következők szerint kell megjelölni:

4.2.3.1.

az ezen előírás követelményeinek megfelelő szerelési egységeken, melyeket úgy terveztek, hogy a tompított fény egy vagy több fényforrása ne világítson egy időben más világítási funkció fényforrásával, amellyel esetleg össze van építve: egy ferde vonalat (/) kell elhelyezni a jóváhagyási jelben a tompított fény jele(i) mögé.

| 4.2.3.2. | olyan szerelési egységen, amely csak 6 V vagy 12 V feszültségen felel meg az ezen előírás 4. melléklete követelményeinek, egy ferde kereszttel (X) áthúzott 24-es számból álló szimbólumot kell elhelyezni a fényforrás(ok) foglalata közelében. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

olyan szerelési egységen, amely csak 6 V vagy 12 V feszültségen felel meg az ezen előírás 4. melléklete követelményeinek, egy ferde kereszttel (X) áthúzott 24-es számból álló szimbólumot kell elhelyezni a fényforrás(ok) foglalata közelében.

X

| 4.2.4. | A jóváhagyási szám két számjegye, amely a jóváhagyás időpontjában az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozatot jelöli, valamint szükség szerint az előírt nyíl a fenti kiegészítő jelek közelében helyezhető el. |
| --- | --- |

4.2.4.

A jóváhagyási szám két számjegye, amely a jóváhagyás időpontjában az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozatot jelöli, valamint szükség szerint az előírt nyíl a fenti kiegészítő jelek közelében helyezhető el.

| 4.2.5. | A fenti 4.2.1. és 4.2.2. szakaszban említett jeleknek és jelöléseknek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lenniük. Ezek a fénykibocsátó felülettől elválaszthatatlan szerelési egységek belső vagy külső (átlátszó vagy átlátszatlan) részén helyezhetők el. Minden esetben láthatónak kell lenniük, még akkor is, ha a szerelési egység(ek) fel van(nak) szerelve a járműre. A jármű elmozdítható alkatrészeinek e követelmény teljesítése érdekében való elmozdítása megengedett. |
| --- | --- |

4.2.5.

A fenti 4.2.1. és 4.2.2. szakaszban említett jeleknek és jelöléseknek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lenniük. Ezek a fénykibocsátó felülettől elválaszthatatlan szerelési egységek belső vagy külső (átlátszó vagy átlátszatlan) részén helyezhetők el. Minden esetben láthatónak kell lenniük, még akkor is, ha a szerelési egység(ek) fel van(nak) szerelve a járműre. A jármű elmozdítható alkatrészeinek e követelmény teljesítése érdekében való elmozdítása megengedett.

4.3.   A jóváhagyási jel elrendezése

4.3.1.   Független lámpák

Az ezen előírás 2. mellékletében szereplő 1–10. ábrán példák láthatók a jóváhagyási jel és a fent említett kiegészítő jelek elrendezésére.

4.3.2.   Csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák

4.3.2.1.   Azokat a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpákat, amelyek több előírás rendelkezéseinek is megfelelnek, elegendő egyetlen nemzetközi jóváhagyási jellel ellátni; ez a jel egy körből áll, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma, a kört a jóváhagyási szám követi. A jóváhagyási jel a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpákon bárhol elhelyezhető, az alábbi feltételekkel:

4.3.2.1.1.   jól látható, a 4.2.5. szakaszban leírtak szerint;

4.3.2.1.2.   a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák optikai alkatrészeit nem lehet anélkül eltávolítani, hogy ugyanakkor ne távolítanák el a jóváhagyási jelet is.

4.3.2.2.   Az egyes lámpákra vonatkozó, a jóváhagyás megadásának alapjául szolgáló egyes előírásoknak megfelelő azonosító jelet, a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat számát és szükség esetén az előírt nyilat a következőképpen kell elhelyezni:

| 4.3.2.2.1. | vagy a megfelelő fénykibocsátó felületen, |
| --- | --- |

4.3.2.2.1.

vagy a megfelelő fénykibocsátó felületen,

| 4.3.2.2.2. | vagy pedig oly módon csoportosítva, hogy a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák mindegyike egyértelműen azonosítható legyen (a 2. melléklet lehetséges elhelyezési módokat mutat be). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

vagy pedig oly módon csoportosítva, hogy a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák mindegyike egyértelműen azonosítható legyen (a 2. melléklet lehetséges elhelyezési módokat mutat be).

4.3.2.3.   A jóváhagyási jel egyes részeinek mérete nem lehet kisebb, mint a jóváhagyás megadásának alapjául szolgáló előírás által a legkisebb egyedi jelre kötelezően előírt minimális méret.

4.3.2.4.   Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az ezen előírás hatálya alá tartozó csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák másik típusához.

4.3.2.5.   Az ezen előírás 2. mellékletének 11. és 12. ábráján láthatók példák a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpákra vonatkozó jóváhagyási jelek és az összes fent említett kiegészítő jelzés elrendezésére olyan rendszer esetében, amelynek funkcióit a jármű mindkét oldalán több szerelési egység biztosítja.

4.3.2.6.   Az ezen előírás 2. mellékletében szereplő 13. ábra bemutatja, hogy a teljes rendszer esetében miként lehet elrendezni a jóváhagyási jeleket.

B.   A RENDSZERRE VAGY ANNAK EGY VAGY TÖBB RÉSZÉRE VONATKOZÓ MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK

Eltérő rendelkezés hiányában a fénytani méréseket az ezen előírás 9. mellékletében megállapított rendelkezések szerint kell elvégezni.

5.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

A 48. számú ENSZ-előírás, valamint annak a lámpa típusjóváhagyása iránti kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosítássorozatainak 5., „Általános követelmények” című és 6., „Egyedi követelmények” című szakaszában, valamint az ezekben a szakaszokban hivatkozott mellékletekben meghatározott követelményeket ezen előírásra is alkalmazni kell.

Az egyes lámpákra – valamint arra a járműkategóriára/azokra a járműkategóriákra, amely(ek)be az adott lámpát be kívánják szerelni – meghatározott követelményeket kell alkalmazni, amennyiben a lámpa típusjóváhagyásának időpontjában azok ellenőrzése megvalósítható.

5.1.   Minden olyan mintának, amelynél csak a jobb oldali közlekedésre kérnek jóváhagyást, meg kell felelnie az alábbi 6. és 7. szakaszban megállapított követelményeknek; ha azonban a bal oldali közlekedésre kérik a jóváhagyást, az alábbi 6. szakasz rendelkezéseit és az ezen előírás megfelelő mellékleteit a jobb és a bal oldal felcserélésével kell alkalmazni.

Ennek megfelelően a szöghelyzetek és az elemek jelölésében fel kell cserélni az „R” és az „L” betűket.

5.1.2.   A rendszerek vagy azok egy vagy több részének gyártása során ügyelni kell arra, hogy megtartsák előírt fénytani jellemzőiket, és szokásos használat esetén üzemképes állapotban maradjanak a rezgések ellenére, melyeknek esetleg ki vannak téve.

5.2.   A rendszereket vagy azok egy vagy több részét fel kell szerelni egy olyan berendezéssel, amely lehetővé teszi a járművön történő beállításukat az érvényes szabályoknak megfelelően.

5.2.1.   Ilyen beállító berendezést nem kell felszerelni a rendszerre vagy annak részeire, amennyiben használatuk olyan járművekre korlátozódik, amelyeken a beállítást más módon is el lehet végezni, vagy amelyeken a kérelmező leírása szerint erre nincs szükség.

5.3.   Cserélhető és nem cserélhető fényforrások és LED-modulok:

| 5.3.1. | A rendszert az alábbiak egyikével vagy az alábbiak valamely kombinációjával kell felszerelni:






  5.3.1.1. | olyan fényforrások, amelyek a 37. számú előírás, valamint a típusjóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosítássorozatai szerinti jóváhagyással rendelkeznek, és amelyek használatát a 37. számú előírás nem korlátozza; |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

A rendszert az alábbiak egyikével vagy az alábbiak valamely kombinációjával kell felszerelni:

5.3.1.1.

olyan fényforrások, amelyek a 37. számú előírás, valamint a típusjóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosítássorozatai szerinti jóváhagyással rendelkeznek, és amelyek használatát a 37. számú előírás nem korlátozza;

| 5.3.1.2. | olyan fényforrások, amelyek a 99. számú előírás szerinti jóváhagyással rendelkeznek; |
| --- | --- |

5.3.1.2.

olyan fényforrások, amelyek a 99. számú előírás szerinti jóváhagyással rendelkeznek;

| 5.3.1.3. | LED-modul(ok). |
| --- | --- |

5.3.1.3.

LED-modul(ok).

| 5.3.2. | Cserélhető fényforrás esetében:






  5.3.2.1. | A foglalatnak meg kell felelnie a 60061. sz. IEC-kiadvány adatlapján megadott méretjellemzőknek, ahogy azt a fényforrásra vonatkozó előírás kimondja. |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

Cserélhető fényforrás esetében:

5.3.2.1.

A foglalatnak meg kell felelnie a 60061. sz. IEC-kiadvány adatlapján megadott méretjellemzőknek, ahogy azt a fényforrásra vonatkozó előírás kimondja.

| 5.3.2.2. | A berendezést úgy kell kialakítani, hogy az izzószálas lámpát csak a megfelelő helyzetben lehessen beszerelni. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

A berendezést úgy kell kialakítani, hogy az izzószálas lámpát csak a megfelelő helyzetben lehessen beszerelni.

| 5.3.3. | A C osztályú (alapüzemi) tompított fényt csak cserélhető fényforrásokkal, illetve cserélhető vagy nem cserélhető LED-modulokkal lehet felszerelni. |
| --- | --- |

5.3.3.

A C osztályú (alapüzemi) tompított fényt csak cserélhető fényforrásokkal, illetve cserélhető vagy nem cserélhető LED-modulokkal lehet felszerelni.

| 5.3.4. | Cserélhető LED-modul esetében a műszaki szolgálat számára hitelt érdemlő módon igazolni kell, hogy a modul a 11. melléklet 1.4.1. szakaszában foglalt előírások szerint eltávolítható és kicserélhető. |
| --- | --- |

5.3.4.

Cserélhető LED-modul esetében a műszaki szolgálat számára hitelt érdemlő módon igazolni kell, hogy a modul a 11. melléklet 1.4.1. szakaszában foglalt előírások szerint eltávolítható és kicserélhető.

5.4.   A mind a jobb, mind a bal oldali közlekedés követelményeinek megfelelően tervezett rendszereket vagy azok egy vagy több részét a járműbe történő beszereléskor elvégzendő alapbeállítással vagy a felhasználó általi szelektív beállítással lehet az úttest megfelelő oldalán való közlekedéshez igazítani. Minden esetben csak két különböző, egymástól egyértelműen elkülöníthető beállítási helyzet létezhet, egy a jobb oldali, egy pedig a bal oldali közlekedéshez, és a kialakításnak ki kell zárnia a véletlenül az egyik beállításból a másikba történő vagy egy közbenső helyzetbe való váltás lehetőségét.

5.5.   Az ezen előírás 4. mellékletének követelményei szerint kiegészítő vizsgálatokat kell végezni annak biztosítására, hogy a használat során a fénytani jellemzőkben ne következzen be túlzott változás.

5.6.   Amennyiben a világítóegység lencséje műanyagból készül, a vizsgálatokat az ezen előírás 6. mellékletének követelményei szerint kell végrehajtani.

5.7.   A felváltva távolsági fény és tompított fény kibocsátására tervezett rendszerben vagy annak egy vagy több részében a világítóegység(ek)be épített, a két fény közötti váltásra szolgáló minden mechanikus, elektromechanikus vagy más berendezést úgy kell megtervezni, hogy:

| 5.7.1. | a berendezés kellően ellenálló legyen ahhoz, hogy a szokásos használati körülmények mellett kibírjon 50 000 működtetést. E követelmény teljesülésének ellenőrzése érdekében a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:






  a) | előírhatja a kérelmezőnek, hogy biztosítsa a vizsgálat elvégzéséhez szükséges berendezést; |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

a berendezés kellően ellenálló legyen ahhoz, hogy a szokásos használati körülmények mellett kibírjon 50 000 működtetést. E követelmény teljesülésének ellenőrzése érdekében a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:

a)

előírhatja a kérelmezőnek, hogy biztosítsa a vizsgálat elvégzéséhez szükséges berendezést;

| b) | eltekinthet a vizsgálattól, ha a kérelmező a fényszóróval együtt egy olyan vizsgálati jegyzőkönyvet is benyújtott, amelyet egy azonos konstrukciójú (szerelt egységű) fényszórók jóváhagyási vizsgálatáért felelős műszaki szolgálat adott ki, és amely megerősíti a követelményeknek való megfelelést. |
| --- | --- |

b)

eltekinthet a vizsgálattól, ha a kérelmező a fényszóróval együtt egy olyan vizsgálati jegyzőkönyvet is benyújtott, amelyet egy azonos konstrukciójú (szerelt egységű) fényszórók jóváhagyási vizsgálatáért felelős műszaki szolgálat adott ki, és amely megerősíti a követelményeknek való megfelelést.

| 5.7.2. | a távolsági fény adaptálásának esetét kivéve mindig működjön vagy a tompított fény, vagy a távolsági fény anélkül, hogy fennállna annak a veszélye, hogy a mechanizmus köztes vagy meghatározatlan állapotban marad; amennyiben ez nem lehetséges, a kapott állapotra az alábbi 5.7.3. szakasz rendelkezései az irányadók; |
| --- | --- |

5.7.2.

a távolsági fény adaptálásának esetét kivéve mindig működjön vagy a tompított fény, vagy a távolsági fény anélkül, hogy fennállna annak a veszélye, hogy a mechanizmus köztes vagy meghatározatlan állapotban marad; amennyiben ez nem lehetséges, a kapott állapotra az alábbi 5.7.3. szakasz rendelkezései az irányadók;

| 5.7.3. | meghibásodás esetén a rendszer automatikusan tompított fényt bocsásson ki, vagy olyan állapotba kerüljön, amelyben a fénytani értékek nem haladják meg az 1 300 cd-t az ezen előírás 3. mellékletében meghatározott IIIb zónában, és legalább 3 400 lx erősségűek az „Imax szakasz” valamely pontján, például a fény kikapcsolásával, tompításával, lefelé irányításával és/vagy cserefunkcióval;
  a jóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálatnak e követelmények teljesülésének ellenőrzésekor a kérelmező által megadott útmutatást kell követnie; |
| --- | --- |

5.7.3.

meghibásodás esetén a rendszer automatikusan tompított fényt bocsásson ki, vagy olyan állapotba kerüljön, amelyben a fénytani értékek nem haladják meg az 1 300 cd-t az ezen előírás 3. mellékletében meghatározott IIIb zónában, és legalább 3 400 lx erősségűek az „Imax szakasz” valamely pontján, például a fény kikapcsolásával, tompításával, lefelé irányításával és/vagy cserefunkcióval;

max

a jóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálatnak e követelmények teljesülésének ellenőrzésekor a kérelmező által megadott útmutatást kell követnie;

| 5.7.4. | a felhasználó szokásos szerszámokkal ne tudja megváltoztatni a mozgó részek alakját vagy helyzetét, és ne tudja befolyásolni az átkapcsoló berendezést. |
| --- | --- |

5.7.4.

a felhasználó szokásos szerszámokkal ne tudja megváltoztatni a mozgó részek alakját vagy helyzetét, és ne tudja befolyásolni az átkapcsoló berendezést.

5.8.   A rendszereknek rendelkezniük kell olyan eszközökkel, amelyek lehetővé teszik, hogy a rendszert a jóváhagyási kérelem tárgyát képező forgalmi iránnyal ellentétes forgalmi irányú területen ideiglenesen használni lehessen, a szembe jövő forgalom túlzott zavarása nélkül. E célból a rendszereknek vagy azok egy vagy több részének:

| 5.8.1. | lehetővé kell tenniük, hogy a felhasználó különleges szerszámok használata nélkül végrehajthassa a fenti 5.4. szakasz szerinti szelektív beállítást; vagy |
| --- | --- |

5.8.1.

lehetővé kell tenniük, hogy a felhasználó különleges szerszámok használata nélkül végrehajthassa a fenti 5.4. szakasz szerinti szelektív beállítást; vagy

| 5.8.2. | a forgalmiirány-váltás esetére rendelkezniük kell egy olyan funkcióval, amely az alábbi 6.2. szakasz szerint végzett vizsgálatok során teljesíti az alábbi táblázatban feltüntetett értékeket az eredeti forgalmi irány beállítással való módosítása nélkül;
  5.8.2.1.   jobb oldali közlekedéshez tervezett és bal oldali közlekedéshez igazított tompított fény: | 0,86 D–1,72 L között legalább 2 500 cd; |
| --- | --- | --- |

5.8.2.

a forgalmiirány-váltás esetére rendelkezniük kell egy olyan funkcióval, amely az alábbi 6.2. szakasz szerint végzett vizsgálatok során teljesíti az alábbi táblázatban feltüntetett értékeket az eredeti forgalmi irány beállítással való módosítása nélkül;

5.8.2.1.   jobb oldali közlekedéshez tervezett és bal oldali közlekedéshez igazított tompított fény:

0,86 D–1,72 L között legalább 2 500 cd;

| | 0,57 U–3,43 R között legfeljebb 880 cd. |
| --- | --- |

0,57 U–3,43 R között legfeljebb 880 cd.

5.8.2.2.   bal oldali közlekedéshez tervezett és jobb oldali közlekedéshez igazított tompított fény:

| | 0,86 D–1,72 R között legalább 2 500 cd; |
| --- | --- |

0,86 D–1,72 R között legalább 2 500 cd;

| | 0,57 U–3,43 L között legfeljebb 880 cd. |
| --- | --- |

0,57 U–3,43 L között legfeljebb 880 cd.

5.9.   A rendszert úgy kell megtervezni, hogy valamely fényforrás és/vagy LED-modul meghibásodása esetén hibajelet küldjön a 48. számú előírás vonatkozó rendelkezéseinek való megfelelés érdekében.

5.10.   Azon alkatrész(eke)t, amely(ek)be cserélhető fényforrást szerelnek, úgy kell megtervezni, hogy a fényforrás könnyen és még sötétben is csak a helyes helyzetben legyen beszerelhető.

5.11.   A fenti 4.1.7. szakasz szerinti rendszer esetében:

5.11.1.   A rendszerhez mellékelni kell a fenti 4.1.4. szakasz szerinti nyomtatvány egy példányát és a 48. számú előírás rendelkezései szerinti felszereléséhez szükséges útmutatót.

5.11.2.   A típusjóváhagyásért felelős műszaki szolgálatnak meg kell győződnie arról, hogy:

| a) | a rendszer megfelelően beszerelhető az említett útmutató szerint; |
| --- | --- |

a)

a rendszer megfelelően beszerelhető az említett útmutató szerint;

| b) | a járműbe beszerelt rendszer megfelel a 48. számú előírás 6.22. szakasza rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

b)

a járműbe beszerelt rendszer megfelel a 48. számú előírás 6.22. szakasza rendelkezéseinek.

A 48. számú előírás 6.22.7.4. szakasza rendelkezéseinek való megfelelés megerősítéséhez kötelező próbautat tenni, amelynek során minden olyan helyzetre sor kerül, amely a kérelmező leírása alapján a rendszervezérlés tekintetében lényeges. Jelezni kell, hogy az összes üzemmód aktiválása, működése és kikapcsolása a kérelmező leírásának megfelelően történik-e; minden nyilvánvaló működési hiba (pl. túl nagy szög vagy villódzás) esetén kifogást kell emelni.

5.12.   A LED-modulokkal felszerelt adaptív fényszórórendszereknek, illetve maguknak a LED-moduloknak is meg kell felelniük az ezen előírás 11. mellékletében megállapított vonatkozó követelményeknek. A követelményeknek való megfelelést vizsgálni kell.

5.13.   Amennyiben az adaptív fényszórórendszer alapüzemi tompított fényt előállító fényforrásokkal és/vagy LED-modullal (modulokkal) van felszerelve, és a világítóegységeknek az 1. mellékletnek megfelelő értesítés 9.2.3. szakaszában megadott teljes objektív fényárama oldalanként nagyobb, mint 2 000 lumen, erre utalni kell az 1. mellékletnek megfelelő értesítés 9.2.3. szakaszában. A LED-modul(ok) objektív fényáramát a 11. melléklet 5. szakaszában leírt módon kell mérni.

5.14.   Amennyiben az alapüzemi tompított fényt kizárólag LED-modulok állítják elő, az említett LED-modulok 11. melléklet 5. szakasza szerint mért teljes objektív fényáramának oldalanként legalább 1 000 lumennek kell lennie.

5.15.   A LED-modult úgy kell kialakítani, hogy:

| a) | csak szerszám használatával lehessen eltávolítani a berendezésről, kivéve, ha a LED-modul adatközlő lapján feltüntették, hogy a LED-modul nem cserélhető; valamint |
| --- | --- |

a)

csak szerszám használatával lehessen eltávolítani a berendezésről, kivéve, ha a LED-modul adatközlő lapján feltüntették, hogy a LED-modul nem cserélhető; valamint

| b) | se szerszámmal, se anélkül ne legyen mechanikusan felcserélhető más jóváhagyott cserélhető fényforrással. |
| --- | --- |

b)

se szerszámmal, se anélkül ne legyen mechanikusan felcserélhető más jóváhagyott cserélhető fényforrással.

6.   MEGVILÁGÍTÁS

6.1.   Általános rendelkezések

6.1.1.   Valamennyi rendszernek biztosítania kell egy C osztályú tompított fényt az alábbi 6.2.4. szakasszal összhangban és egy vagy több más osztályú tompított fényt; a rendszerek tartalmazhatnak egy vagy több további üzemmódot a tompított fény valamennyi osztályán belül, valamint az ezen előírás 6.3. és/vagy 2.1.1.1. szakasza szerinti fényszórófunkciókat.

6.1.2.   A rendszernek a járművezető és a többi közlekedő legcsekélyebb mértékű zavarása nélkül lehetővé kell tennie a fény automatikus változását, hogy megfelelő legyen az út megvilágítása.

6.1.3.   A rendszert elfogadhatónak kell tekinteni, ha megfelel a 6.2. és a 6.3. szakasz vonatkozó fénytani követelményeinek.

6.1.4.   A fénytani méréseket a kérelmező leírása szerint kell elvégezni:

| 6.1.4.1. | az ezen előírás 1.9. szakasza szerinti semleges állapotban; |
| --- | --- |

6.1.4.1.

az ezen előírás 1.9. szakasza szerinti semleges állapotban;

| 6.1.4.2. | az ezen előírás 1.10. szakasza szerinti V jelnél, W jelnél, E jelnél, illetve T jelnél; |
| --- | --- |

6.1.4.2.

az ezen előírás 1.10. szakasza szerinti V jelnél, W jelnél, E jelnél, illetve T jelnél;

| 6.1.4.3. | adott esetben az ezen előírás 1.10. szakasza szerinti bármilyen más jelnél és azok kombinációjánál a kérelmező leírása szerint. |
| --- | --- |

6.1.4.3.

adott esetben az ezen előírás 1.10. szakasza szerinti bármilyen más jelnél és azok kombinációjánál a kérelmező leírása szerint.

| 6.1.4.4. | Olyan gázkisüléses fényforrásokkal felszerelt fényszórók esetében, amelyeknél a fénycsőelőtét nincs beleépítve a fényforrásba, a fényerősségnek a legalább 30 percig nem működtetett fényszóró bekapcsolása után négy másodperccel:






  6.1.4.4.1. | legalább 37 500 cd fényerőt kell elérnie a HV ponton a csak távolsági fényt kibocsátó rendszerek esetében; |
| --- | --- | --- |

6.1.4.4.

Olyan gázkisüléses fényforrásokkal felszerelt fényszórók esetében, amelyeknél a fénycsőelőtét nincs beleépítve a fényforrásba, a fényerősségnek a legalább 30 percig nem működtetett fényszóró bekapcsolása után négy másodperccel:

6.1.4.4.1.

legalább 37 500 cd fényerőt kell elérnie a HV ponton a csak távolsági fényt kibocsátó rendszerek esetében;

| 6.1.4.4.2. | legalább 3 100 cd fényerőt kell elérnie az 50 V pontban a C osztályú tompított fény bekapcsolásakor a csak távolsági fényt kibocsátó rendszerek, illetve az ezen előírás 5.7. szakaszában említett, felváltva távolsági fény és tompított fény kibocsátására tervezett rendszerek esetében. |
| --- | --- |

6.1.4.4.2.

legalább 3 100 cd fényerőt kell elérnie az 50 V pontban a C osztályú tompított fény bekapcsolásakor a csak távolsági fényt kibocsátó rendszerek, illetve az ezen előírás 5.7. szakaszában említett, felváltva távolsági fény és tompított fény kibocsátására tervezett rendszerek esetében.

| 6.1.4.4.3. | Az áramellátásnak mindkét esetben elegendőnek kell lennie a nagy áramerősségű impulzus előírt emelkedésének biztosításához. |
| --- | --- |

6.1.4.4.3.

Az áramellátásnak mindkét esetben elegendőnek kell lennie a nagy áramerősségű impulzus előírt emelkedésének biztosításához.

6.2.   A tompított fényre vonatkozó rendelkezések

A további vizsgálati eljárások előtt a rendszert semleges állapotba kell állítani, azaz C osztályú tompított fényt kell kibocsátania.

6.2.1.   A rendszer (azaz a jármű) mindkét oldalán a tompított fénynek semleges állásban legalább egy világítóegységgel elő kell állítania az ezen előírás 8. melléklete szerinti „világos-sötét határvonalat”; vagy

6.2.1.1.   a rendszernek más módon, például optikai jellemzőkkel vagy ideiglenes kiegészítő fénysugarakkal lehetővé kell tennie az egyértelmű és helyes irányítást.

6.2.1.2.   A 8. melléklet nem vonatkozik a fenti 5.8–5.8.2.1. szakaszban említett forgalmiirány-váltási funkcióra.

6.2.2.   A rendszert vagy annak egy vagy több részét a 8. melléklet követelményeinek megfelelően úgy kell beállítani, hogy a világos-sötét határvonal helyzete megfeleljen az ezen előírás 3. mellékletében lévő 2. táblázatban előírt követelményeknek.

6.2.3.   Ilyen beállítás esetén a rendszernek vagy annak egy vagy több részének – ha annak jóváhagyását csak a tompított fényre kérik – meg kell felelnie az alábbi szakaszokban megállapított vonatkozó rendelkezéseknek; ha úgy tervezték, hogy további világítási vagy fényjelzési funkciót is biztosítson ezen előírás alkalmazási körén belül, a fentiek mellett meg kell felelnie az alábbi vonatkozó szakaszokban megállapított követelményeknek is, ha külön-külön nem állítható.

6.2.4.   Egy bizonyos üzemmódú tompított fény kibocsátása esetén a rendszernek meg kell felelnie az ezen előírás 3. melléklete 1. táblázata (fénytani értékek) A részének vonatkozó (C, V, E vagy W) részében és 2. táblázatában (Imax és világos-sötét határvonal elhelyezkedése), valamint az ezen előírás 8. melléklete 1. szakaszában (a „világos-sötét határvonalra” vonatkozó követelmények) megállapított követelményeknek.

max

6.2.5.   Kanyarvilágítási üzemmód is lehetséges, feltéve, hogy:

| 6.2.5.1. | a rendszer megfelel az ezen előírás 3. melléklete 1. táblázata (fénytani értékek) B részében és 2. táblázata 2.2. pontjában (a „világos-sötét határvonalra” vonatkozó előírások) szereplő vonatkozó követelményeknek, amikor a mérést a 9. mellékletben jelzett eljárással végzik el a kanyarvilágítási üzemmód jóváhagyási kérelem tárgyát képező (1. vagy 2.) kategóriája függvényében; |
| --- | --- |

6.2.5.1.

a rendszer megfelel az ezen előírás 3. melléklete 1. táblázata (fénytani értékek) B részében és 2. táblázata 2.2. pontjában (a „világos-sötét határvonalra” vonatkozó előírások) szereplő vonatkozó követelményeknek, amikor a mérést a 9. mellékletben jelzett eljárással végzik el a kanyarvilágítási üzemmód jóváhagyási kérelem tárgyát képező (1. vagy 2.) kategóriája függvényében;

| 6.2.5.2. | amikor a T jel a jármű legkisebb bal (vagy jobb) oldali fordulási sugarának felel meg, a rendszer jobb, illetve bal oldalán lévő összetevő által biztosított fényerősségértékek összege legalább 2 500 cd a H-H egyenestől a H-H egyenes alatt két fokig és a rendszer referenciatengelyétől balra (vagy jobbra) 10-től 45 fokig terjedő terület egy vagy több pontján. |
| --- | --- |

6.2.5.2.

amikor a T jel a jármű legkisebb bal (vagy jobb) oldali fordulási sugarának felel meg, a rendszer jobb, illetve bal oldalán lévő összetevő által biztosított fényerősségértékek összege legalább 2 500 cd a H-H egyenestől a H-H egyenes alatt két fokig és a rendszer referenciatengelyétől balra (vagy jobbra) 10-től 45 fokig terjedő terület egy vagy több pontján.

| 6.2.5.3. | Ha 1-es kategóriájú kanyarvilágítási üzemmódra kérik a jóváhagyást, a rendszer használata olyan járművekre korlátozódik, amelyek esetében intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy a rendszer által létrehozott világos-sötét határvonal töréspontjának vízszintes része megfeleljen a 48. számú előírás 6.22.7.4.5. szakaszának i. pontjában foglalt rendelkezéseknek; |
| --- | --- |

6.2.5.3.

Ha 1-es kategóriájú kanyarvilágítási üzemmódra kérik a jóváhagyást, a rendszer használata olyan járművekre korlátozódik, amelyek esetében intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy a rendszer által létrehozott világos-sötét határvonal töréspontjának vízszintes része megfeleljen a 48. számú előírás 6.22.7.4.5. szakaszának i. pontjában foglalt rendelkezéseknek;

| 6.2.5.4. | Ha 1-es kategóriájú kanyarvilágítási üzemmódra kérik a jóváhagyást, a rendszer úgy van megtervezve, hogy a megvilágítás oldalirányú elmozdulását vagy módosulását érintő meghibásodás esetén a rendszer automatikusan olyan fénytani viszonyokat teremtsen, amelyek megfelelnek a fenti 6.2.4. szakaszban meghatározottaknak, vagy amelyek az ezen előírás 3. mellékletének meghatározása szerinti IIIb zónában legfeljebb 1 300 cd erősségű, illetve az „Imax szakasz” egyik pontjában legalább 3 400 cd erősségű fényt jelentenek;
  6.2.5.4.1.   erre azonban nincs szükség, ha a rendszer referenciatengelyéhez képest legfeljebb 5 fokkal balra lévő helyzetek esetében a H-H egyenes felett 0,3 fokon túl eső, valamint több mint 5 fokkal balra lévő helyzetek esetében a H-H egyenes felett 0,57 fokon túl eső területeken az érték nem lépi túl az 880 cd-t. |
| --- | --- |

6.2.5.4.

Ha 1-es kategóriájú kanyarvilágítási üzemmódra kérik a jóváhagyást, a rendszer úgy van megtervezve, hogy a megvilágítás oldalirányú elmozdulását vagy módosulását érintő meghibásodás esetén a rendszer automatikusan olyan fénytani viszonyokat teremtsen, amelyek megfelelnek a fenti 6.2.4. szakaszban meghatározottaknak, vagy amelyek az ezen előírás 3. mellékletének meghatározása szerinti IIIb zónában legfeljebb 1 300 cd erősségű, illetve az „Imax szakasz” egyik pontjában legalább 3 400 cd erősségű fényt jelentenek;

max

6.2.5.4.1.   erre azonban nincs szükség, ha a rendszer referenciatengelyéhez képest legfeljebb 5 fokkal balra lévő helyzetek esetében a H-H egyenes felett 0,3 fokon túl eső, valamint több mint 5 fokkal balra lévő helyzetek esetében a H-H egyenes felett 0,57 fokon túl eső területeken az érték nem lépi túl az 880 cd-t.

6.2.6.   A fenti 2.2.2.1. szakaszban meghatározott biztonsági elv értelmében a rendszert a gyártó útmutatása szerint ellenőrizni kell.

6.2.7.   A mind a jobb, mind a bal oldali közlekedés követelményeinek megfelelően tervezett rendszereknek vagy azok egy vagy több részének a fenti 5.4. szakasz szerinti mindkét beállítási helyzetben meg kell felelniük az adott forgalmi irányra megállapított követelményeknek.

6.2.8.   A rendszert úgy kell megtervezni, hogy:

| 6.2.8.1. | a tompított fény minden meghatározott üzemmódja a rendszer mindkét oldalán legalább 2 500 cd erősségű fényt eredményezzen az 50 V pontban;
  a V osztályú tompított fény üzemmódja(i) mentesül(nek) e követelmény alól; |
| --- | --- |

6.2.8.1.

a tompított fény minden meghatározott üzemmódja a rendszer mindkét oldalán legalább 2 500 cd erősségű fényt eredményezzen az 50 V pontban;

a V osztályú tompított fény üzemmódja(i) mentesül(nek) e követelmény alól;

| 6.2.8.2. | egyéb üzemmódok:
  az ezen előírás 6.1.4.3. szakasza szerinti bemeneti jelek esetében a fenti 6.2. szakasz követelményei teljesüljenek. |
| --- | --- |

6.2.8.2.

egyéb üzemmódok:

az ezen előírás 6.1.4.3. szakasza szerinti bemeneti jelek esetében a fenti 6.2. szakasz követelményei teljesüljenek.

6.3.   A távolsági fényre vonatkozó rendelkezések

A további vizsgálati eljárások előtt semleges állapotba kell állítani a rendszert.

6.3.1.   A rendszer világítóegységét (-egységeit) úgy kell beállítani a gyártó útmutatásának megfelelően, hogy a maximálisan megvilágított terület középpontja a H-H és a V-V egyenesek metszéspontja (HV) legyen;

6.3.1.1.   minden olyan világítóegységet, amely önállóan nem állítható, vagy amelynek a beállítása a 6.2. szakasznak megfelelően végzett mérések alapján történt, eredeti helyzetében kell vizsgálni.

6.3.2.   Az ezen előírás 9. mellékletében megállapított rendelkezések szerint mért megvilágításnak meg kell felelnie a következő követelményeknek:

| Vizsgálati pont | Szögkoordináták
  (fokokban) | Előírt fényerősség
  (cd) |
| --- | --- | --- |
| | | min. |
| Im | | 40 500 |
| H-5L | 0,0, 5,0 L | 5 100 |
| H-2,5L | 0,0, 2,5 L | 20 300 |
| H-2,5R | 0,0, 2,5 R | 20 300 |
| H-5R | 0,0, 5,0 R | 5 100 |

Vizsgálati pont

Szögkoordináták

(fokokban)

Előírt fényerősség

(cd)

min.

Im

40 500

H-5L

0,0, 5,0 L

5 100

H-2,5L

0,0, 2,5 L

20 300

H-2,5R

0,0, 2,5 R

20 300

H-5R

0,0, 5,0 R

5 100

6.3.2.1.   A h–h és a v–v egyenesek metszéspontjának (HV) a legnagyobb fényerősség 80 %-ának megfelelő megvilágítású pontokat összekötő görbén (Imax) belül kell elhelyezkednie.

max

6.3.2.1.1.   A legnagyobb érték (IM) semmilyen körülmények között sem haladhatja meg a 215 000 cd-t.

M

6.3.2.1.2.   A fenti 4.2.2.9. szakaszban említett legnagyobb fényerősség referenciajele (I′M) a következő aránypár alkalmazásával számítható ki:

M

I′M = I M/4 300

M

M

Az értéket a következő értékek közül a legközelebb esőre kell kerekíteni: 5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.3.3.   A rendszer által kibocsátott megvilágítás vagy annak része automatikusan elmozdulhat oldalirányban (vagy az elmozdulással egyenértékű hatás elérése érdekében módosulhat), feltéve, hogy:

6.3.3.1.   A rendszer megfelel a fenti 6.3.2.1.1. és 6.3.2.1.2. szakasz követelményeinek úgy, hogy valamennyi világítóegységet a 9. mellékletben megadott megfelelő eljárással mérnek.

6.3.4.   A rendszert úgy kell megtervezni, hogy:

| 6.3.4.1. | a jobb oldali és a bal oldali egy vagy több világítóegység külön-külön legalább 16 200 cd-t biztosítson a HV pontban. |
| --- | --- |

6.3.4.1.

a jobb oldali és a bal oldali egy vagy több világítóegység külön-külön legalább 16 200 cd-t biztosítson a HV pontban.

6.3.5.   Ha az adott fényre meghatározott követelmények nem teljesülnek, a fény irányát 0,5 fokkal felfelé vagy lefelé és/vagy 1 fokkal jobbra vagy balra módosítani lehet a kezdeti beállításhoz képest; a módosított beállítás mellett minden fénytani követelménynek teljesülnie kell. Ezek a rendelkezések nem vonatkoznak az ezen előírás 6.3.1.1. szakaszában meghatározott világítóegységekre.

6.3.6.   Adaptív távolsági fény esetében a rendszernek csak maximális aktiválási állapotban kell megfelelnie a fenti szakaszok követelményeinek.

6.3.7.   Az adaptáláskor a tompított fény funkciónak meg kell felelnie az ezen előírás 3. melléklete 7. táblázatának A részében meghatározott valamennyi jobb oldali és bal oldali közlekedési esetre vonatkozó követelményeknek. Ezeket a követelményeket a típusjóváhagyási vizsgálat során a kérelmező által biztosítandó jelgenerátorral együtt kell ellenőrizni. Ennek a jelgenerátornak a jármű által kibocsátott jeleket kell reprodukálnia, és a tompított fény adaptálását kell okoznia, valamint úgy kell reprodukálnia a beállításokat, hogy a fénytani megfelelés ellenőrizhető legyen.

6.3.7.1.   Ha a tompított fény funkció megfelel az ezen előírás 3. melléklete 7. táblázatának A részében a szembejövő és a jármű előtt haladó járművekre (szimmetrikus fény) az 1–3. sorban meghatározott követelményeknek, a vonatkozó információt az 1. mellékletnek megfelelő értesítés 18.5. pontjában kell feljegyezni.

6.3.7.2.   Ha a fenti 6.3.7. szakaszban meghatározott követelményeknek csak jobb oldali közlekedésre vagy csak bal oldali közlekedésre teljesülnek, a vonatkozó információt az 1. mellékletnek megfelelő értesítés 18.5. pontjában kell feljegyezni.

6.4.   További rendelkezések

Amennyiben a rendszer vagy annak egy vagy több része állítható világítóegységeket tartalmaz, a 6.2. szakaszban (tompított fény) és a 6.3. szakaszban (távolsági fény) meghatározott követelmények az ezen előírás 2.1.3. szakaszában (beállítási tartomány) jelzett valamennyi szerelési helyzetre vonatkoznak. Ellenőrzésre az alábbi eljárást kell alkalmazni:

| 6.4.1. | mindegyik alkalmazott helyzetet a vizsgálati szögmérő segítségével kell beállítani a vonatkoztatási középpontot és a mérőernyőn lévő HV pontot összekötő egyeneshez képest. Az állítható rendszert vagy annak egy vagy több részét ezután olyan helyzetbe kell állítani, hogy az ernyőn megjelenő fényminta megfeleljen a vonatkozó beállítási előírásoknak; |
| --- | --- |

6.4.1.

mindegyik alkalmazott helyzetet a vizsgálati szögmérő segítségével kell beállítani a vonatkoztatási középpontot és a mérőernyőn lévő HV pontot összekötő egyeneshez képest. Az állítható rendszert vagy annak egy vagy több részét ezután olyan helyzetbe kell állítani, hogy az ernyőn megjelenő fényminta megfeleljen a vonatkozó beállítási előírásoknak;

| 6.4.2. | a rendszert vagy annak egy vagy több részét eredetileg a fenti 6.4.1. szakasz szerint rögzítve a berendezésnek, illetve annak egy vagy több részének meg kell felelnie a fenti 6.2. és 6.3. szakasz vonatkozó fénytani követelményeinek; |
| --- | --- |

6.4.2.

a rendszert vagy annak egy vagy több részét eredetileg a fenti 6.4.1. szakasz szerint rögzítve a berendezésnek, illetve annak egy vagy több részének meg kell felelnie a fenti 6.2. és 6.3. szakasz vonatkozó fénytani követelményeinek;

| 6.4.3. | a további vizsgálatokat azután kell elvégezni, miután a fényszórót/rendszert vagy annak egy vagy több részét a rendszer vagy annak egy vagy több részének beállító berendezése segítségével a kiindulási helyzetéhez képest függőleges irányban ± 2 fokkal elmozdítják, vagy legalább a maximális helyzetbe állítják, ha ez kisebb, mint 2 fok. Miután a rendszert vagy annak egy vagy több részét (például szögmérő segítségével) beállítják az ellentétes iránynak megfelelően, a következő irányokban ellenőrizni kell a fényteljesítményt, amelynek az előírt határértékek közé kell esnie:






  6.4.3.1. | tompított fény: a B50L és a 75R vagy adott esetben az 50R pont;
  távolsági fény: az IM és a HV pont (az IM százaléka); |
| --- | --- | --- |

6.4.3.

a további vizsgálatokat azután kell elvégezni, miután a fényszórót/rendszert vagy annak egy vagy több részét a rendszer vagy annak egy vagy több részének beállító berendezése segítségével a kiindulási helyzetéhez képest függőleges irányban ± 2 fokkal elmozdítják, vagy legalább a maximális helyzetbe állítják, ha ez kisebb, mint 2 fok. Miután a rendszert vagy annak egy vagy több részét (például szögmérő segítségével) beállítják az ellentétes iránynak megfelelően, a következő irányokban ellenőrizni kell a fényteljesítményt, amelynek az előírt határértékek közé kell esnie:

6.4.3.1.

tompított fény: a B50L és a 75R vagy adott esetben az 50R pont;

távolsági fény: az IM és a HV pont (az IM százaléka);

M

M

| 6.4.4. | amennyiben a kérelmező több szerelési helyzetet is megjelölt, a 6.4.1–6.4.3. szakaszban leírt eljárást az összes többi helyzetben is meg kell ismételni; |
| --- | --- |

6.4.4.

amennyiben a kérelmező több szerelési helyzetet is megjelölt, a 6.4.1–6.4.3. szakaszban leírt eljárást az összes többi helyzetben is meg kell ismételni;

| 6.4.5. | ha a kérelmező nem igényelt különleges felszerelési helyzetet, a rendszert vagy annak egy vagy több részét a fenti 6.2. szakaszban (tompított fény) és 6.3. szakaszban (távolsági fény) előírt mérésekhez állítják be, a rendszer vagy annak egy vagy több része beállító berendezését középállásba téve. A fenti 6.4.3. szakaszban leírt további vizsgálatokhoz a rendszert vagy annak egy vagy több részét a megfelelő beállító berendezés(ek) segítségével (a ± 2 fokkal történő elmozdítás helyett) a szélső helyzetekbe kell állítani. |
| --- | --- |

6.4.5.

ha a kérelmező nem igényelt különleges felszerelési helyzetet, a rendszert vagy annak egy vagy több részét a fenti 6.2. szakaszban (tompított fény) és 6.3. szakaszban (távolsági fény) előírt mérésekhez állítják be, a rendszer vagy annak egy vagy több része beállító berendezését középállásba téve. A fenti 6.4.3. szakaszban leírt további vizsgálatokhoz a rendszert vagy annak egy vagy több részét a megfelelő beállító berendezés(ek) segítségével (a ± 2 fokkal történő elmozdítás helyett) a szélső helyzetekbe kell állítani.

| 6.4.6. | Az ezen előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő nyomtatványon meg kell adni, hogy mely világítóegység(ek) állítja (állítják) elő az ezen előírás 8. mellékletében meghatározott „világos-sötét határvonalat”, amely 6 fokkal balra, 4 fokkal jobbra és egy 0,8 fokkal lefelé beállított vízszintes egyenestől felfelé lévő zónába vetítődik. |
| --- | --- |

6.4.6.

Az ezen előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő nyomtatványon meg kell adni, hogy mely világítóegység(ek) állítja (állítják) elő az ezen előírás 8. mellékletében meghatározott „világos-sötét határvonalat”, amely 6 fokkal balra, 4 fokkal jobbra és egy 0,8 fokkal lefelé beállított vízszintes egyenestől felfelé lévő zónába vetítődik.

| 6.4.7. | Az ezen előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő nyomtatványon meg kell adni, hogy az E osztályú tompított fény mely üzemmódja(i) felel(nek) meg – amennyiben van ilyen – az ezen előírás 3. mellékletének 6. táblázatában közölt „adatkészletnek”. |
| --- | --- |

6.4.7.

Az ezen előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő nyomtatványon meg kell adni, hogy az E osztályú tompított fény mely üzemmódja(i) felel(nek) meg – amennyiben van ilyen – az ezen előírás 3. mellékletének 6. táblázatában közölt „adatkészletnek”.

7.   SZÍN

7.1.   A kibocsátott fénynek fehér színűnek kell lennie.

C.   TOVÁBBI KÖZIGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK

8.   A RENDSZER TÍPUSÁNAK MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

8.1.   A rendszertípus bármilyen módosításáról értesíteni kell a rendszertípust jóváhagyó típusjóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 8.1.1. | úgy ítéli meg, hogy a végrehajtott módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a rendszer továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy |
| --- | --- |

8.1.1.

úgy ítéli meg, hogy a végrehajtott módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a rendszer továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy

| 8.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

8.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

8.2.   A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a fenti 4.1.4. szakaszban rögzített eljárás szerint értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

8.3.   A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

9.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő előírásoknak:

9.1.   Az ezen előírás szerint jóváhagyott rendszereket úgy kell gyártani, hogy a fenti 6. és 7. szakaszban megállapított követelményeket teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak

9.2.   Be kell tartani az ezen előírás 5. mellékletében meghatározott, a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimális követelményeket.

9.3.   Az ezen előírás 7. mellékletében meghatározott, a hatósági mintavételre vonatkozó minimális követelményeket be kell tartani.

9.4.   A típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott módszereket. Ezekre az ellenőrzésekre általában kétévente kerül sor.

9.5.   A nyilvánvalóan hibás rendszereket vagy azok egy vagy több részét figyelmen kívül kell hagyni.

9.6.   A referenciajelet nem kell figyelembe venni.

10.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

10.1.   Az ezen előírás szerint egy adott rendszertípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a követelmények, illetve ha a jóváhagyási jelet viselő rendszer vagy annak egy vagy több része nem egyezik meg a jóváhagyott típussal.

10.2.   Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, erről haladéktalanul tájékoztatnia kell az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

11.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

11.1.   Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott rendszertípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

12.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

12.1.   Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezete Titkárságának a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által megadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat, vagy a gyártás végleges leállítását igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

13.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

13.1.   Az ezen előírás 01. módosítássorozata hatálybalépésének időpontjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyások megadását.

13.2.   Tekintettel a 01. módosítássorozattal a gömbi koordinátarendszer alkalmazását magában foglaló fénytani vizsgálati eljárásokra és a fényerősségértékek meghatározására vonatkozóan bevezetett változásokra, valamint annak érdekében, hogy a műszaki szolgálatok korszerűsíthessék vizsgálati berendezéseiket, az előírás 01. módosítássorozatának hatálybalépését követő 60 hónap alatt az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyások megadását, amennyiben a meglévő vizsgálati berendezések alkalmazása az értékek megfelelő átszámításával, a típusjóváhagyásért felelős illetékes hatóság számára elfogadható módon történik.

13.3.   A 01. módosítássorozat hatálybalépésének napjától számított 60 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatják meg a jóváhagyást, amennyiben a rendszer megfelel a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

13.4.   A rendszerekre az ezen előírás alapján a 01. módosítássorozat hatálybalépése előtt megadott jóváhagyások határozatlan ideig továbbra is érvényben maradnak.

13.5.   Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás előző módosítássorozatai alapján megadott jóváhagyások kiterjesztését.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2) 2. bekezdésének meghatározása szerint. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Csak magyarázat céljára: a tompított fény osztályaira vonatkozó rendelkezések az alábbi körülményekre vonatkoznak: a C osztály az alapüzemi tompított fénynek, V a megvilágított területeken, például városokban, E a utakon mint pl. autópályákon, W pedig rossz viszonyok között, például nedves úton használt fénynek felel meg.

2

(3)  Az 1. mellékletben szereplő minta szerinti nyomtatványon kell megadni.

3

(4)  A 10. mellékletben szereplő minta szerinti nyomtatványon kell megadni.

4

(5)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek egyedi azonosító számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3) 3. mellékletében találhatók. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

5

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb megengedett formátum: A4 [210 × 297 mm])

(1)

Kibocsátó: Hatóság neve

Tárgy (2): A jóváhagyás megadása

A jóváhagyás kiterjesztése

A jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

rendszertípusra vonatkozóan a 123. sz. előírás szerint.

Jóváhagyás száma: Kiterjesztés száma:

1. A rendszer kereskedelmi neve vagy védjegye:

2. A rendszertípus gyártójának neve:

3. A gyártó neve és címe:

4. Adott esetben a gyártó képviselőjének neve és címe:

5. Adott esetben a gyártó képviselőjének neve és címe:

6. A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:

7. A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv dátuma:

8. A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv száma:

9. Rövid leírás:

9.1. A megfelelő jelöléssel megadott kategória (3):

9.2. A cserélhető fényforrások száma és kategóriája (kategóriái):

9.2.1. A LED-modul(ok) száma és egyedi azonosító számai, valamint minden LED-modul esetében annak megadása, hogy cserélhető-e, avagy sem:

Szám

Azonosítás

Cserélhető

Igen/Nem (2)

9.2.2. Az elektronikus fényforrás-vezérlőegységek száma és egyedi azonosító kódja(i) (adott esetben)

9.2.3. Az 5.13. szakaszban leírt teljes objektív fényáram meghaladja a 2 000 lument: igen/nem (2)

9.3. a) Az ezen előírás 6.4.6. szakasza szerinti adatok (mely világítóegység(ek) állítja (állítják) elő az ezen előírás 8. mellékletében meghatározott „világos-sötét határvonalat”, amely 6 fokkal balra, 4 fokkal jobbra és egy 0,8 fokkal lefelé beállított vízszintes egyenestől felfelé lévő zónába vetítődik).

b) A világos-sötét határvonal kiigazításának meghatározása az alábbi távolságról történt: 10 m/25 m2.

c) A világos-sötét határvonal minimális élességének meghatározása az alábbi távolságról történt: 10 m/25 m2.

9.4. A jármű(vek), amely(ek)hez a rendszert eredeti berendezésnek szánják.

9.5. Ha olyan rendszerre kérnek jóváhagyást, amelyet nem szándékoznak belevenni a járműtípus 48. számú előírás szerinti jóváhagyásába: igen/nem (2)

9.5.1. Ha igen: azon jármű(vek) azonosításához elegendő információ, amely számára a rendszert szánják

9.6. Az ezen előírás 6.4.7. szakasza szerinti adatok (az E osztályú tompított fénynek – adott esetben – mely üzemmódja(i) felel(nek) meg az ezen előírás 3. mellékletének 6. táblázatában közölt „adatkészletnek”)

9.7. Olyan rendszerre kérnek-e jóváhagyást, amelyet kizárólag olyan járművekbe szándékoznak beszerelni, amelyek rendelkeznek a rendszer ellátásának stabilizálására/korlátozására szolgáló eszközzel? Igen/Nem (2)

9.8. A világos-sötét határvonal kiigazításának meghatározása az alábbi távolságról történt: 10 m/25 m2.

A világos-sötét határvonal minimális élességének meghatározása az alábbi távolságról történt: 10 m/25 m2.

10. A jóváhagyási jel(ek) helye:

11. A jóváhagyás kiterjesztésének indoklása:

12. A jóváhagyást megadták/kiterjesztették/elutasították/visszavonták (2)

13. Hely:

14. Dátum:

15. Aláírás:

16. A típusjóváhagyó hatóságnál őrzött dokumentumok jegyzékét csatoltuk ehhez az értesítéshez; a jegyzéket a hatóság kérésre kiadhatja.

17. A rendszert az alábbi tompított fények kibocsátására tervezték (4):

17.1. C osztály V osztály E osztály W osztály

17.2. A következő egy vagy több üzemmóddal, amelyet adott esetben a megnevezés azonosít (5):

C 1 sz. üzemmód V ... sz. üzemmód E ... sz. üzemmód W ... sz. üzemmód

C ... sz. üzemmód V ... sz. üzemmód E ... sz. üzemmód W ... sz. üzemmód

C ... sz. üzemmód V ... sz. üzemmód E ... sz. üzemmód W ... sz. üzemmód

17.3. Az alább feltüntetett világítóegységek feszültség alatt állnak-e (4) (5) (6) az alábbi ... számú üzemmódban

a) ha nincs kanyarvilágítás:

bal oldal 1. sz. 3. sz. 5. sz. 7. sz. 9. sz. 11. sz.

jobb oldal 2. sz. 4. sz. 6. sz. 8. sz. 10. sz. 12. sz.

b) 1. kategóriájú kanyarvilágítás esetén:

bal oldal 1. sz. 3. sz. 5. sz. 7. sz. 9. sz. 11. sz.

jobb oldal 2. sz. 4. sz. 6. sz. 8. sz. 10. sz. 12. sz.

c) 2. kategóriájú kanyarvilágítás esetén:

bal oldal 1. sz. 3. sz. 5. sz. 7. sz. 9. sz. 11. sz.

jobb oldal 2. sz. 4. sz. 6. sz. 8. sz. 10. sz. 12. sz.

Megjegyzés: a fenti 17.3. a)–c) szakaszban előírt adatok minden további üzemmód esetében szükségesek.

17.4. Az alábbi világítóegységek feszültség alatt állnak, amikor a rendszer semleges állapotban van (4) (6)

bal oldal 1. sz. 3. sz. 5. sz. 7. sz. 9. sz. 11. sz.

jobb oldal 2. sz. 4. sz. 6. sz. 8. sz. 10. sz. 12. sz.

17.5. Az alábbi világítóegységek állnak feszültség alatt, amikor a rendszer forgalmiirány-váltási funkcióban van (4) (5) (6)

a) ha nincs kanyarvilágítás:

bal oldal 1. sz. 3. sz. 5. sz. 7. sz. 9. sz. 11. sz.

jobb oldal 2. sz. 4. sz. 6. sz. 8. sz. 10. sz. 12. sz.

b) 1. kategóriájú kanyarvilágítás esetén:

bal oldal 1. sz. 3. sz. 5. sz. 7. sz. 9. sz. 11. sz.

jobb oldal 2. sz. 4. sz. 6. sz. 8. sz. 10. sz. 12. sz.

c) 2. kategóriájú kanyarvilágítás esetén:

bal oldal 1. sz. 3. sz. 5. sz. 7. sz. 9. sz. 11. sz.

jobb oldal 2. sz. 4. sz. 6. sz. 8. sz. 10. sz. 12. sz.

18. A rendszert távolsági fény kibocsátására tervezték (4) (5) (6):

18.1. igen nem

18.2. A következő egy vagy több üzemmóddal, amelyet adott esetben a megnevezés azonosít:

M 1 sz. távolságifény-üzemmód

M ... sz. távolságifény-üzemmód

M ... sz. távolságifény-üzemmód

18.3. Az alább megjelölt világítóegységek feszültség alatt állnak az alábbi ... számú üzemmód esetében:

a) ha nincs kanyarvilágítás:

bal oldal 1. sz. 3. sz. 5. sz. 7. sz. 9. sz. 11. sz.

jobb oldal 2. sz. 4. sz. 6. sz. 8. sz. 10. sz. 12. sz.

b) ha van kanyarvilágítás:

bal oldal 1. sz. 3. sz. 5. sz. 7. sz. 9. sz. 11. sz.

jobb oldal 2. sz. 4. sz. 6. sz. 8. sz. 10. sz. 12. sz.

Megjegyzés: A fenti 18.3. a) és b) szakaszban előírt adatok minden további üzemmód esetében szükségesek.

18.4. Az alábbi világítóegységek feszültség alatt állnak, amikor a rendszer semleges állapotban van (4) (6)

bal oldal 1. sz. 3. sz. 5. sz. 7. sz. 9. sz. 11. sz.

jobb oldal 2. sz. 4. sz. 6. sz. 8. sz. 10. sz. 12. sz.

18.5. A rendszert adaptív távolsági fény kibocsátására tervezték-e a következő(k)höz:

jobb oldali közlekedés és bal oldali közlekedés: igen nem

jobb oldali közlekedés és bal oldali közlekedés (szimmetrikus fény): igen nem

csak jobb oldali közlekedés: igen nem

csak bal oldali közlekedés: igen nem

(1) A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország azonosító száma (lásd az ebben az ezen előírásban rögzített jóváhagyási rendelkezéseket).

(2) A nem kívánt rész törlendő.

(3) Tüntesse fel az ezen előírás értelmében előírt megfelelő jelzést valamennyi szerelési egység vagy szerelési egységek szerelvénye esetében.

(4) Jelölje meg X-szel a megfelelőt.

(5) Több üzemmód esetén kibővítendő.

(6) Több egység esetén kibővítendő.

---

2. MELLÉKLET

PÉLDÁK A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSÉRE

1. példa

a ≥ 8 mm (üvegen)

a ≥ 5 mm (műanyagon)

| 1. ábra | 2. ábra |
| --- | --- |
| |

1. ábra

2. ábra

Image 11

A rendszernek a fenti jóváhagyási jelek egyikét viselő szerelési egységét ezen előírás szerint, Hollandiában (E 4) hagyták jóvá a 19243 jóváhagyási számon, az ezen előírás eredeti változatában (00) leírt követelményeknek megfelelően. A tompított fényt kizárólag jobb oldali közlekedéshez tervezték. A „CT” betűk (1. ábra) kanyarvilágítási üzemmóddal rendelkező tompított fényt, a „CWR” betűk (2. ábra) pedig C osztályú tompított fényt és W osztályú tompított és távolsági fényt jelölnek.

A 30-as szám azt mutatja, hogy a távolsági fény legnagyobb fényerőssége 123 625 és 145 125 kandela között van.

Megjegyzés: a jóváhagyási számot és a kiegészítő jeleket az „E” betű körüli kör közelében kell elhelyezni, az „E” betű fölött vagy alatt, illetve attól jobbra vagy balra. A jóváhagyási szám számjegyeinek az „E” betű ugyanazon oldalán kell állniuk, és ugyanabba az irányba kell nézniük.

A jóváhagyási számokban kerülni kell a római számok használatát, hogy ne legyenek összetéveszthetők más jelekkel.

2. példa

| 3. ábra | 4a. ábra |
| --- | --- |
| |
| 4b. ábra |
| |

3. ábra

4a. ábra

Image 12

4b. ábra

Image 13

A rendszer fenti jóváhagyási jelet viselő szerelési egysége egyaránt megfelel az előírás tompított fényre és távolsági fényre vonatkozó rendelkezéseinek, a következők szerint:

3. ábra: C osztályú tompított fény, E osztályú tompított fény, csak bal oldali közlekedésre.

4a. és 4b. ábra: C osztályú tompított fény, V osztályú tompított fény, mindkét közlekedési rendszerre a járművön lévő optikai elem vagy a fényforrás beállításának megfelelő módosítása révén, valamint távolsági fény. A C osztályú tompított fény és a V osztályú tompított és távolsági fény megfelel a kanyarvilágításra vonatkozó rendelkezéseknek, ahogyan azt a „T” betű jelzi. Az „R” betű fölötti vonal azt jelenti, hogy a távolsági fény funkcióját egynél több szerelési egység biztosítja a rendszer adott oldalán.

3. példa

| 5. ábra | 6. ábra |
| --- | --- |
| |

5. ábra

6. ábra

Image 14

A fenti jóváhagyási jelet viselő szerelési egység műanyag lencsével rendelkezik, csak a tompított fény tekintetében felel meg az ezen előírás rendelkezéseinek, és a következők szerint tervezték:

5. ábra: C osztályú tompított fény és W osztályú tompított fény mindkét közlekedési rendszerhez.

6. ábra: C osztályú tompított fény kanyarvilágítási üzemmóddal, csak jobb oldali közlekedési rendszerhez.

4. példa

| 7. ábra | 8. ábra |
| --- | --- |
| |

7. ábra

8. ábra

Image 15

7. ábra: az ezt a jóváhagyási jelet viselő szerelési egység megfelel az ezen előírás követelményeinek a C osztályú tompított fény és a V osztályú tompított fény tekintetében, és csak bal oldali közlekedésre tervezték.

8. ábra: az ezt a jóváhagyási jelet viselő szerelési egység valamely rendszer (különálló) szerelési egysége, és csak a távolsági fény tekintetében felel meg az ezen előírás követelményeinek.

5. példa

Az ezen előírás követelményeinek megfelelő, műanyag lencsével rendelkező szerelési egység azonosító jele.

| 9. ábra | 10. ábra |
| --- | --- |
| |

9. ábra

10. ábra

Image 16

9. ábra: C osztályú tompított fény és W osztályú tompított fény egyaránt kanyarvilágítási üzemmóddal és távolsági fény, csak jobb oldali közlekedésre tervezve.

A tompított fény és annak üzemmódjai nem működhetnek egy másik összeépített fényszóró távolsági fényével és/vagy egy másik összeépített fényszóróval egy időben.

10. ábra: E osztályú tompított fény és W osztályú tompított fény, csak jobb oldali közlekedésre tervezve és távolsági fény. Az „E” és a „W” fölötti vonal azt jelzi, hogy a tompított fény ezen osztályait a rendszer kérdéses oldalán egynél több szerelési egység állítja elő.

6. példa

A csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpák egyszerűsített jelölése, ha ettől eltérő előírás alapján hagyták jóvá azokat (11. ábra). (A függőleges és vízszintes egyenesek a fényjelző berendezés alakjának sematikus ábrázolására szolgálnak. Ezek nem képezik a jóváhagyási jel részét.)

Ez a két példa a rendszer ugyanazon oldalán lévő két szerelési egységnek felel meg, amelyek az alábbiakat tartalmazó jóváhagyási jeleket viselik (A és B minta):

| | 1. szerelési egység
  Első helyzetjelző lámpa, melyet a 7. számú előírás 02. módosítássorozata szerint hagytak jóvá.
  Kanyarvilágítási üzemmóddal rendelkező C osztályú tompított fényt kibocsátó egy vagy több világítóegység, amelyet a rendszer ugyanazon oldalán egy vagy több más szerelési egységgel való együttműködésre terveztek (amint azt a „C” fölötti vonal jelzi) és V osztályú tompított fény, mindkettő jobb és bal oldali közlekedésre tervezve, valamint 123 625 és 145 125 kandela közötti legnagyobb fényerejű távolsági fény, az ezen előírás eredeti formájának (00) követelményei szerint jóváhagyva, és műanyag lencsével felszerelve.
  Nappali menetjelző lámpa, melyet a 87. számú előírás eredeti változata szerint hagytak jóvá.
  1a kategóriájú első irányjelző lámpa, melyet a 6. számú előírás 01. módosítássorozata szerint hagytak jóvá. |
| --- | --- |

1. szerelési egység

Első helyzetjelző lámpa, melyet a 7. számú előírás 02. módosítássorozata szerint hagytak jóvá.

Kanyarvilágítási üzemmóddal rendelkező C osztályú tompított fényt kibocsátó egy vagy több világítóegység, amelyet a rendszer ugyanazon oldalán egy vagy több más szerelési egységgel való együttműködésre terveztek (amint azt a „C” fölötti vonal jelzi) és V osztályú tompított fény, mindkettő jobb és bal oldali közlekedésre tervezve, valamint 123 625 és 145 125 kandela közötti legnagyobb fényerejű távolsági fény, az ezen előírás eredeti formájának (00) követelményei szerint jóváhagyva, és műanyag lencsével felszerelve.

Nappali menetjelző lámpa, melyet a 87. számú előírás eredeti változata szerint hagytak jóvá.

1a kategóriájú első irányjelző lámpa, melyet a 6. számú előírás 01. módosítássorozata szerint hagytak jóvá.

| | 3. szerelési egység
  Első ködlámpa, amelyet a 19. számú előírás 02. módosítássorozata alapján hagytak jóvá vagy C osztályú tompított fény kanyarvilágítási üzemmóddal, jobb és bal oldali közlekedésre, a rendszer ugyanazon oldalán egy vagy több más szerelési egységgel való egyidejű működésre tervezve, amit a „C” betű feletti vonal jelez. |
| --- | --- |

3. szerelési egység

Első ködlámpa, amelyet a 19. számú előírás 02. módosítássorozata alapján hagytak jóvá vagy C osztályú tompított fény kanyarvilágítási üzemmóddal, jobb és bal oldali közlekedésre, a rendszer ugyanazon oldalán egy vagy több más szerelési egységgel való egyidejű működésre tervezve, amit a „C” betű feletti vonal jelez.

11. ábra

A rendszer 1. szerelési egysége

B minta

A minta

A rendszer 3. szerelési egysége

Image 18

7. példa

A rendszerre vonatkozó jóváhagyási jelek elrendezése (12. ábra)

12. ábra

A rendszer 1. (2.) szerelési egysége

rendszer 3. (4.) szerelési egysége

7a. példa

A rendszer 1. (2.) szerelési egysége

A rendszer 3. (4.) szerelési egysége

7b. példa

Ez a két példa egy, a rendszer mindkét oldalán (azonos funkcióval rendelkező) két szerelési egységből álló adaptív fényszórórendszernek felel meg (az 1. és a 3. egység a bal oldalon, a 2. és a 4. egység a jobb oldalon van).

A rendszer fenti jóváhagyási számú 1. (vagy 2.) szerelési egysége mind a bal oldali közlekedésre tervezett C osztályú tompított fény, mind a (30-as szám által jelzett) 123 625 és 145 125 kandela közötti legnagyobb fényerejű távolsági fény vonatkozásában megfelel az ezen előírásnak (00. módosítássorozat), mely fények a 6. számú előírás 01. módosítássorozata alapján jóváhagyott, 1a kategóriájú első irányjelző lámpával vannak csoportosítva.

A 7a példában: a rendszer 1. (vagy 2.) szerelési egysége kanyarvilágítási üzemmóddal rendelkező C osztályú tompított fényt, valamint egy W, egy V és egy E osztályú tompított fényt tartalmaz. A „C” betű feletti vonal azt jelzi, hogy a C osztályú tompított fényt két szerelési egység állítja elő a rendszernek azon az oldalán.

A 3. (vagy 4.) szerelési egységet úgy tervezték, hogy a rendszernek azon az oldalán a C osztályú tompított fény másik részét biztosítsa, amint azt a „C” fölötti vonal jelzi.

A 7b példában: a rendszer 1. (vagy 2.) szerelési egységét úgy tervezték, hogy C, W és E osztályú tompított fényt bocsásson ki. A „W” betű feletti vonal azt jelzi, hogy a W osztályú tompított fényt két szerelési egység állítja elő a rendszernek azon az oldalán. A jobb oldalon a felsorolt jelek után (és a jóváhagyási számtól balra) lévő „T” betű azt jelzi, hogy a C, a W és az E osztályú tompított fények mindegyike és a távolsági fény is rendelkezik kanyarvilágítási üzemmóddal.

A rendszer 3. (vagy 4.) szerelési egységét úgy tervezték, hogy az biztosítsa a W osztályú tompított fény másik részét a rendszer adott oldalán (amit a „W” betű fölötti vonal jelez) és a V osztályú tompított fényt.

8. példa

A rendszer mindkét oldalára vonatkozó jóváhagyási jelek elrendezése (13. ábra)

Ez a példa a jármű bal oldalán két és a jármű jobb oldalán egy szerelési egységből álló adaptív fényszórórendszert mutat.

13. ábra

| A rendszer/jármű jobb oldala | A rendszer/jármű bal oldala |
| --- | --- |
| |

A rendszer/jármű jobb oldala

A rendszer/jármű bal oldala

Image 21

A fenti jóváhagyási jelet viselő rendszer mind a bal oldali közlekedésre tervezett tompított fény, mind a (a 30-as szám által jelzett) 86 250 és 101 250 kandela közötti legnagyobb fényerősségű távolsági fény vonatkozásában megfelel az ezen előírás követelményeinek (az előírás eredeti változata); e fények a 6. számú előírás 01. módosítássorozata alapján jóváhagyott 1a kategóriájú első irányjelző lámpával, valamint a 7. számú előírás 02. módosítássorozata alapján jóváhagyott első helyzetjelző lámpával vannak csoportosítva.

A rendszer 1. (bal oldali) szerelési egységét úgy tervezték, hogy hozzájáruljon a C és az E osztályú tompított fényhez. A „C” betű fölötti vonal azt jelzi, hogy azon az oldalon több szerelési egység járul hozzá a C osztályú tompított fényhez. A felsorolt jelektől jobbra lévő „T” betű azt jelzi, hogy mind a C, mind az E osztályú tompított fény kanyarvilágítási üzemmóddal is rendelkezik.

A rendszer 3. (bal oldali) szerelési egységét úgy tervezték, hogy az biztosítsa a C osztályú tompított fény második részét az adott oldalon (amit a „C” betű fölötti vonal jelez) és a W osztályú tompított fényt.

A rendszer 2. (jobb oldali) szerelési egységét úgy tervezték, hogy hozzájáruljon a kanyarvilágítási üzemmóddal rendelkező C és E osztályú tompított fényhez és a W osztályú tompított fényhez.

Megjegyzés: a fenti 6. és 7. példában a rendszer különböző szerelési egységeinek azonos jóváhagyási számot kell viselniük.

14. ábra

LED-modulok

Image 22

MD E3 17325

A fent látható fényforrásmodul-azonosító kódot viselő LED-modult egy eredetileg Olaszországban (E 3) a 17325 jóváhagyási számon jóváhagyott adaptív fényszórórendszerrel együtt hagyták jóvá.

---

3. MELLÉKLET

A TOMPÍTOTT FÉNYRE VONATKOZÓ FÉNYTANI KÖVETELMÉNYEK
   (*1)

E melléklet alkalmazásában:

„fölött”: csak függőlegesen fölötte;

„alatt”: csak függőlegesen alatta.

A szöghelyzetek a H-H egyenestől felfelé (U) vagy lefelé (D) és a V-V egyenestől jobbra (R) vagy balra (L) irányuló fokokban vannak kifejezve.

1. ábra

A tompított fény fénytani követelményeinek szöghelyzetei (jobb oldali közlekedés esetében)

IIIa. zóna

IIIb. zóna

20. szakasz

szakasz

10. szakasz

R fok

L fok

D fok

U fok

1. táblázat

A tompított fényre vonatkozó fénytani követelmények

| | Helyzet/fok | Tompított fény |
| --- | --- | --- |
| A követelmények kandelában kifejezve | vízszintes | függőleges | C osztály | V osztály | E osztály | W osztály |
| | Szám | Részegység | hol/ | -tól | -ig | | hol | | min. | max. | min. | max. | min. | max. | min. | max. |
| A rész | 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | 50 (4) | 350 | 50 | 350 | 50 | 625 (7) | 50 | 625 |
| 2 | HV | V | | | | H | | 50 (4) | 625 | 50 | 625 | 50 | | 50 | |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | 50 (4) | 1 750 | 50 | 880 | 50 | 1 750 | 50 | 2 650 |
| 4 | BRR szakasz | R | 8 | R | 20 | U | 0,57 | 50 (4) | 3 550 | | 880 | | 3 550 | | 5 300 |
| 5 | BLL szakasz | L | 8 | L | 20 | U | 0,57 | 50 (4) | 625 | | 880 | | 880 | | 880 |
| 6 | P | L | 7 | | | H | | 63 | | | | | | 63 | |
| 7 | III. zóna (e melléklet 3. táblázatának meghatározása szerint) | | | | | | | | 625 | | 625 | | 880 | | 880 |
| 8a | S50 + S50LL + S50RR (5) | | | | | U | 4 | 190 (6) | | | | 190 (6) | | 190 (6) | |
| 9a | S100 + S100LL + S100RR (5) | | | | | U | 2 | 375 (6) | | | | 375 (6) | | 375 (6) | |
| 10 | 50 R | R | 1,72 | | | D | 0,86 | | | 5 100 | | | | | |
| 11 | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 10 100 | | | | 15 200 | | 20 300 | |
| 12 | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 5 100 | | 5 100 | | 10 100 | | 10 100 | |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 3 550 | 13 200  (8) | 3 550 | 13 200  (8) | 6 800 | | 6 800 | 26 400  (8) |
| 14 | 25 LL | L | 16 | | | D | 1,72 | 1 180 | | 845 | | 1 180 | | 3 400 | |
| 15 | 25 RR | R | 11 | | | D | 1,72 | 1 180 | | 845 | | 1 180 | | 3 400 | |
| 16 | 20. szakasz és alatta | L | 3,5 | V | | D | 2 | | | | | | | | 17 600  (2) |
| 17 | 10. szakasz és alatta | L | 4,5 | R | 2,0 | D | 4 | | 12 300  (1) | | 12 300  (1) | | 12 300  (1) | | 7 100  (2) |
| 18 | Imax
   (3) | | | | | | | 16 900 | 44 100 | 8 400 | 44 100 | 16 900 | 79 300  (7) | 29 530 | 70 500  (2) |
| B rész (kanyarvilágítási üzemmódok): az 1. táblázat A része alkalmazandó, de az 1., 2., 7., 13. és 18. sor helyébe az alább felsoroltak lépnek. |
| B rész | 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | 50 (4) | 530 | | 530 | | | | 790 |
| 2 | HV (4) | | | | | | | 50 (4) | 880 | | 880 | | | | |
| 7 | III. zóna (e melléklet 3. táblázatának meghatározása szerint) | | | | | | | | 880 | | 880 | | 880 | | 880 |
| 13 | 50L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 1 700 | | 1 700 | | 3 400 | | 3 400 | |
| 18 | Imax | | | | | | | 10 100 | 44 100 | 5 100 | 44 100 | 10 100 | 79 300  (7) | 20 300 | 70 500  (2) |

Helyzet/fok

Tompított fény

A követelmények kandelában kifejezve

vízszintes

függőleges

C osztály

V osztály

E osztály

W osztály

Szám

Részegység

hol/

-tól

-ig

hol

min.

max.

min.

max.

min.

max.

min.

max.

A rész

1

B50L

L

3,43

U

0,57

50 (4)

350

50

350

50

625 (7)

50

625

2

HV

V

H

50 (4)

625

50

625

50

50

3

BR

R

2,5

U

1

50 (4)

1 750

50

880

50

1 750

50

2 650

4

BRR szakasz

R

8

R

20

U

0,57

50 (4)

3 550

880

3 550

5 300

5

BLL szakasz

L

8

L

20

U

0,57

50 (4)

625

880

880

880

6

P

L

7

H

63

63

7

III. zóna (e melléklet 3. táblázatának meghatározása szerint)

625

625

880

880

8a

S50 + S50LL + S50RR (5)

U

4

190 (6)

190 (6)

190 (6)

9a

S100 + S100LL + S100RR (5)

U

2

375 (6)

375 (6)

375 (6)

10

50 R

R

1,72

D

0,86

5 100

11

75 R

R

1,15

D

0,57

10 100

15 200

20 300

12

50 V

V

D

0,86

5 100

5 100

10 100

10 100

13

50 L

L

3,43

D

0,86

3 550

13 200  (8)

3 550

13 200  (8)

6 800

6 800

26 400  (8)

14

25 LL

L

16

D

1,72

1 180

845

1 180

3 400

15

25 RR

R

11

D

1,72

1 180

845

1 180

3 400

16

20. szakasz és alatta

L

3,5

V

D

2

17 600  (2)

17

10. szakasz és alatta

L

4,5

R

2,0

D

4

12 300  (1)

12 300  (1)

12 300  (1)

7 100  (2)

18

Imax
   (3)

16 900

44 100

8 400

44 100

16 900

79 300  (7)

29 530

70 500  (2)

B rész (kanyarvilágítási üzemmódok): az 1. táblázat A része alkalmazandó, de az 1., 2., 7., 13. és 18. sor helyébe az alább felsoroltak lépnek.

B rész

1

B50L

L

3,43

U

0,57

50 (4)

530

530

790

2

HV (4)

50 (4)

880

880

7

III. zóna (e melléklet 3. táblázatának meghatározása szerint)

880

880

880

880

13

50L

L

3,43

D

0,86

1 700

1 700

3 400

3 400

18

Imax

10 100

44 100

5 100

44 100

10 100

79 300  (7)

20 300

70 500  (2)

2. táblázat

A tompított fény szöghelyzetére vagy fokban megadott értékére vonatkozó és további követelmények

| | | C osztályú tompított fény | V osztályú tompított fény | E osztályú tompított fény | W osztályú tompított fény |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szám | A fény részének megnevezése és a rá vonatkozó követelmények | vízszintes | függőleges | vízszintes | függőleges | vízszintes | függőleges | vízszintes | függőleges |
| 2.1. | Szöghelyzet/érték fokban az Imax szakasz esetében
  Az e táblázatban feltüntetettek szerint a legnagyobb fényerősségnek az „Imax szakaszon” az 1. táblázat 18. sorában előírt határértékeken belül kell lennie. | 0,5 L 3 R-ig | 0,3D 1,72 D-ig | | 0,3 D 1,72 D-ig | 0,5 L 3 R-ig | 0,1 D 1,72D-ig | 0,5 L 3 R-ig | 0,3 D 1,72 D-ig |
| 2.2. | A világos-sötét határvonalnak és részeinek:






  a) | meg kell felelniük az ezen előírás 8. melléklete 1. szakasza követelményeinek, és |

C osztályú tompított fény

V osztályú tompított fény

E osztályú tompított fény

W osztályú tompított fény

Szám

A fény részének megnevezése és a rá vonatkozó követelmények

vízszintes

függőleges

vízszintes

függőleges

vízszintes

függőleges

vízszintes

függőleges

2.1.

Szöghelyzet/érték fokban az Imax szakasz esetében

Az e táblázatban feltüntetettek szerint a legnagyobb fényerősségnek az „Imax szakaszon” az 1. táblázat 18. sorában előírt határértékeken belül kell lennie.

0,5 L 3 R-ig

0,3D 1,72 D-ig

0,3 D 1,72 D-ig

0,5 L 3 R-ig

0,1 D 1,72D-ig

0,5 L 3 R-ig

0,3 D 1,72 D-ig

2.2.

A világos-sötét határvonalnak és részeinek:

a)

meg kell felelniük az ezen előírás 8. melléklete 1. szakasza követelményeinek, és

| b) | úgy kell elhelyezkedniük, hogy a vízszintes részük |
| --- | --- |

b)

úgy kell elhelyezkedniük, hogy a vízszintes részük

a V = 0,57 D ponton legyen

ne legyen sem 0,57 D felett, sem 1,3 D alatt

ne legyen sem 0,23 D felett (9), sem 0,57 D alatt

ne legyen sem 0,23 D felett, sem 0,57 D alatt

3. táblázat

A tompított fény III. zónái, a sarokpontok meghatározása

| Szöghelyzet fokban | Csúcspont sz. | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IIIa. zóna
  a C vagy V osztályú tompított fény esetében | vízszintes | 8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | V-V | 4 L |
| függőleges | 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | H-H | H-H |
| IIIb. zóna
  a W vagy E osztályú tompított fény esetében | vízszintes | 8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | 0,5 L | 4 L |
| függőleges | 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | 0,34 U | 0,34 U |

Szöghelyzet fokban

Csúcspont sz.

1

2

3

4

5

6

7

8

IIIa. zóna

a C vagy V osztályú tompított fény esetében

vízszintes

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

V-V

4 L

függőleges

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

H-H

H-H

IIIb. zóna

a W vagy E osztályú tompított fény esetében

vízszintes

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

0,5 L

4 L

függőleges

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

0,34 U

0,34 U

4. táblázat

A W osztályú tompított fényre vonatkozó követelmények cd-ben kifejezve

| 4.1. | Az E, F1, F2 és F3. szakaszok (nem látszanak a fenti 1. ábrán) fogalommeghatározása és követelményei. |
| --- | --- |
| Legfeljebb 175 cd megengedett: a) az U 10 foknál L 20 – R 20 fok közötti E szakaszon és b) az F1, F2 és F3, L 10 fok, V, illetve R 10 fok vízszintes helyzetben lévő, U 10 és U 60 fok közötti három függőleges szakaszon. |
| 4.2. | Más/további követelmények az Imax 20. és 10. szakaszára vonatkozóan:
  Az 1. táblázat A vagy B része az irányadó, azonban a 16., 17. és 18. sorban lévő maximális követelmények helyére az alábbiak lépnek. |
| Ha a kérelmező által az ezen előírás 2.2.2. e) szakasza szerint benyújtott műszaki előírások szerint egy W osztályú tompított fényt úgy terveznek, hogy legfeljebb 8 800 cd fényereje legyen a 20. szakaszon és alatta, valamint legfeljebb 3 550 cd a 10. szakaszon és alatta, a fénysugár Imax-ának névleges értéke nem haladhatja meg a 88 100 cd-t. |

4.1.

Az E, F1, F2 és F3. szakaszok (nem látszanak a fenti 1. ábrán) fogalommeghatározása és követelményei.

Legfeljebb 175 cd megengedett: a) az U 10 foknál L 20 – R 20 fok közötti E szakaszon és b) az F1, F2 és F3, L 10 fok, V, illetve R 10 fok vízszintes helyzetben lévő, U 10 és U 60 fok közötti három függőleges szakaszon.

4.2.

Más/további követelmények az Imax 20. és 10. szakaszára vonatkozóan:

Az 1. táblázat A vagy B része az irányadó, azonban a 16., 17. és 18. sorban lévő maximális követelmények helyére az alábbiak lépnek.

Ha a kérelmező által az ezen előírás 2.2.2. e) szakasza szerint benyújtott műszaki előírások szerint egy W osztályú tompított fényt úgy terveznek, hogy legfeljebb 8 800 cd fényereje legyen a 20. szakaszon és alatta, valamint legfeljebb 3 550 cd a 10. szakaszon és alatta, a fénysugár Imax-ának névleges értéke nem haladhatja meg a 88 100 cd-t.

5. táblázat

A felső jelzésre vonatkozó követelmények, a mérési pontok szöghelyzete

| A pont kijelölése | S50LL | S50 | S50RR | S100LL | S100 | S100RR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szöghelyzet fokban | 4 U/8 L | 4 U/V-V | 4 U/8 R | 2 U/4 L | 2 U/V-V | 2 U/4 R |

A pont kijelölése

S50LL

S50

S50RR

S100LL

S100

S100RR

Szöghelyzet fokban

4 U/8 L

4 U/V-V

4 U/8 R

2 U/4 L

2 U/V-V

2 U/4 R

6. táblázat

Az E osztályú tompított fényre vonatkozó további követelmények

| A fenti 1. táblázat A vagy B része és a 2. táblázat az irányadó, azonban az 1. táblázat 1. és 18. sorának és a 2. táblázat 2.2. pontjának helyére az alábbiak lépnek |
| --- |
| Pont | Megnevezés | A fenti 1. táblázat A vagy B részének 1. sora | A fenti 1. táblázat A vagy B részének 18. sora | A fenti 2. táblázat 2.2. pontja |
| Szám | Adatkészlet | EB50L cd-ben | Imax cd-ben | A világos-sötét határvonal vízszintes részének helyzete fokban |
| | | max. | max. | legfeljebb |
| 6.1. | E1 | 530 | 70 500 | 0,34 D |
| 6.2. | E2 | 440 | 61 700 | 0,45 D |
| 6.3. | E3 | 350 | 52 900 | 0,57 D |

A fenti 1. táblázat A vagy B része és a 2. táblázat az irányadó, azonban az 1. táblázat 1. és 18. sorának és a 2. táblázat 2.2. pontjának helyére az alábbiak lépnek

Pont

Megnevezés

A fenti 1. táblázat A vagy B részének 1. sora

A fenti 1. táblázat A vagy B részének 18. sora

A fenti 2. táblázat 2.2. pontja

Szám

Adatkészlet

EB50L cd-ben

Imax cd-ben

A világos-sötét határvonal vízszintes részének helyzete fokban

max.

max.

legfeljebb

6.1.

E1

530

70 500

0,34 D

6.2.

E2

440

61 700

0,45 D

6.3.

E3

350

52 900

0,57 D

7. táblázat

A távolsági fény adaptálására az ezen előírás 6.3.7. szakasza szerint vonatkozó követelmények

| A rész | Vizsgálati pont | Helyzet/fok | Legnagyobb fényerősség (*3) |
| --- | --- | --- | --- |
| vízszintes | függőleges | (cd) |
| 1. sor bal
  Szembejövő jármű 50 m-nél jobb oldali közlekedés esetén | 4,8°L – 2°L | 0,57°felfelé | 625 |
| 1. sor jobb
  Szembejövő jármű 50 m-nél bal oldali közlekedés esetén | 2°R – 4,8°R | 0,57°felfelé | 625 |
| 2. sor bal
  Szembejövő jármű 100 m-nél jobb oldali közlekedés esetén | 2,4°L – 1°L | 0,3°felfelé | 1 750 |
| 2. sor jobb
  Szembejövő jármű 100 m-nél bal oldali közlekedés esetén | 1°R – 2,4°R | 0,3°felfelé | 1 750 |
| 3. sor bal
  Szembejövő jármű 200 m-nél jobb oldali közlekedés esetén | 1,2°L – 0,5°L | 0,15°felfelé | 5 450 |
| 3. sor jobb
  Szembejövő jármű 200 m-nél bal oldali közlekedés esetén | 0,5°R – 1,2°R | 0,15°felfelé | 5 450 |
| 4. sor
  A jármű előtt haladó jármű 50 m-nél jobb oldali közlekedés esetén | 1,7°L – 1,0°R | 0,3°felfelé | 1 850 |
| > 1,0° R – 1,7°R | 2 500 |
| 4. sor
  A jármű előtt haladó jármű 50 m-nél bal oldali közlekedés esetén | 1,7°R – 1,0°L | 1 850 |
| > 1,0° L – 1,7°L | 2 500 |
| 5. sor
  A jármű előtt haladó jármű 100 m-nél jobb oldali közlekedés esetén | 0,9° L – 0,5°R | 0,15°felfelé | 5 300 |
| > 0,5°R – 0,9°R | 7 000 |
| 5. sor
  A jármű előtt haladó jármű 100 m-nél bal oldali közlekedés esetén | 0,9 R – 0,5°L | 5 300 |
| > 0,5°L – 0,9°L | 7 000 |
| 6. sor
  A jármű előtt haladó jármű 200 m-nél bal oldali és jobb oldali közlekedés esetén | 0,45°L – 0,45°R | 0,1°felfelé | 16 000 |
| B rész | Vizsgálati pont | Helyzet/fok (*2) | Legkisebb fényerősség (*3) |
| vízszintes | függőleges | (cd) |
| 50R | 1,72 R | D 0,86 | 5 100 |
| 50V | V | D 0,86 | 5 100 |
| 50L | 3,43 L | D 0,86 | 2 550 |
| 25LL | 16 L | D 1,72 | 1 180 |
| 25RR | 11 R | D 1,72 | 1 180 |

A rész

Vizsgálati pont

Helyzet/fok

Legnagyobb fényerősség (*3)

vízszintes

függőleges

(cd)

1. sor bal

Szembejövő jármű 50 m-nél jobb oldali közlekedés esetén

4,8°L – 2°L

0,57°felfelé

625

1. sor jobb

Szembejövő jármű 50 m-nél bal oldali közlekedés esetén

2°R – 4,8°R

0,57°felfelé

625

2. sor bal

Szembejövő jármű 100 m-nél jobb oldali közlekedés esetén

2,4°L – 1°L

0,3°felfelé

1 750

2. sor jobb

Szembejövő jármű 100 m-nél bal oldali közlekedés esetén

1°R – 2,4°R

0,3°felfelé

1 750

3. sor bal

Szembejövő jármű 200 m-nél jobb oldali közlekedés esetén

1,2°L – 0,5°L

0,15°felfelé

5 450

3. sor jobb

Szembejövő jármű 200 m-nél bal oldali közlekedés esetén

0,5°R – 1,2°R

0,15°felfelé

5 450

4. sor

A jármű előtt haladó jármű 50 m-nél jobb oldali közlekedés esetén

1,7°L – 1,0°R

0,3°felfelé

1 850

> 1,0° R – 1,7°R

2 500

4. sor

A jármű előtt haladó jármű 50 m-nél bal oldali közlekedés esetén

1,7°R – 1,0°L

1 850

> 1,0° L – 1,7°L

2 500

5. sor

A jármű előtt haladó jármű 100 m-nél jobb oldali közlekedés esetén

0,9° L – 0,5°R

0,15°felfelé

5 300

> 0,5°R – 0,9°R

7 000

5. sor

A jármű előtt haladó jármű 100 m-nél bal oldali közlekedés esetén

0,9 R – 0,5°L

5 300

> 0,5°L – 0,9°L

7 000

6. sor

A jármű előtt haladó jármű 200 m-nél bal oldali és jobb oldali közlekedés esetén

0,45°L – 0,45°R

0,1°felfelé

16 000

B rész

Vizsgálati pont

Helyzet/fok (*2)

Legkisebb fényerősség (*3)

vízszintes

függőleges

(cd)

50R

1,72 R

D 0,86

5 100

50V

V

D 0,86

5 100

50L

3,43 L

D 0,86

2 550

25LL

16 L

D 1,72

1 180

25RR

11 R

D 1,72

1 180

---

(*1)  
  Megjegyzés: A mérési eljárást az ezen előírás 9. melléklete írja elő.

(1)  Max. 15 900 kandela, ha a rendszert W osztályú tompított fény kibocsátására is tervezték.

(2)  Emellett az alábbi 4. táblázatban jelzett követelmények is alkalmazandók.

(3)  A helyzetre vonatkozó követelmények az alábbi 2. táblázat rendelkezései szerint („I max szakasz”).

(4)  A rendszer mindkét oldalának (a BLL és a BRR szakasz esetében: legalább egy pont) hozzájárulása az ezen előírás 9. mellékletének rendelkezései szerint mérve nem lehet kevesebb, mint 50 kandela.

(5)  A helyzetre vonatkozó követelmények az alábbi 5. táblázat rendelkezései szerint.

(6)  Egy pár, a rendszerrel egybeépített vagy a rendszerrel együtt felszerelendő helyzetjelző lámpa bekapcsolható a kérelmező útmutatása szerint.

(7)  Emellett az alábbi 6. táblázatban jelzett követelmények is alkalmazandók.

(8)  A megengedett legnagyobb érték megszorozható 1,4-gyel, ha a gyártó leírása szerint garantált, hogy a használat során ezt az értéket nem lépik túl, vagy maga a rendszer által, vagy azáltal, hogy a rendszer használata olyan járművekre korlátozódik, amelyek az értesítésben feltüntetett módon rendelkeznek a rendszer ellátásának stabilizálására/korlátozására szolgáló eszközzel.

(9)  Emellett az alábbi 6. táblázatban jelzett követelmények is alkalmazandók.

(*2)  A szöghelyzetek jobb oldali közlekedésre vannak jelezve.

(*3)  E világítási funkció egyes mérési pontjaira (szöghelyzeteire) vonatkozó fénytani követelmények az e funkció esetében alkalmazott összes világítóegység mért értékei összegének felére vonatkoznak.

A 7. táblázat A részében meghatározott sorok mindegyikét a 7. táblázat B részében meghatározott vizsgálati pontokkal együtt különállóan meg kell mérni a jelgenerátor által biztosított jelnek megfelelően.

Abban az esetben, ha az ezen előírás 6.2. szakaszában meghatározott követelményeknek megfelelő tompított fényt folyamatosan az adaptív távolsági fénnyel együtt üzemeltetik, a 7. táblázat B részében meghatározott fénytani követelmények nem alkalmazandók.

---

4. MELLÉKLET

RENDSZEREK FÉNYTANI JELLEMZŐINEK ÜZEM KÖZBENI STABILITÁSÁRA VONATKOZÓ VIZSGÁLATOK – TELJES RENDSZEREKEN VÉGZETT VIZSGÁLATOK

Teljes rendszereken végzett vizsgálatok

A fénytani értékeknek az ezen előírás rendelkezései szerint történő mérése után távolsági fény esetében az Imax pontban, tompított fény esetében pedig a 25L, az 50V és adott esetben a B50L (vagy R) pontban meg kell vizsgálni egy teljes rendszerminta fénytani jellemzőinek üzem közbeni stabilitását.

E melléklet alkalmazásában:

a)   „teljes rendszer”: az adott rendszer teljes jobb és bal oldala, ideértve az (egy vagy több) elektronikus fényforrás-vezérlőegység(ek)et és/vagy a tápellátó és -szabályozó berendezés(eke)t azokkal a karosszériarészekkel és lámpákkal együtt, amelyek hatással lehetnek a rendszer hőleadására. A teljes rendszer valamennyi szerelési egysége és adott esetben lámpája és/vagy LED-modulja vizsgálható különállóan;

b)   „vizsgálati minta”: az alábbi szövegben ennek megfelelően jelentheti vagy a „teljes rendszert”, vagy a vizsgált szerelési egységet;

c)   „fényforrás”: a szó jelentése magában foglalja a több izzószálas lámpa minden egyes izzószálát, a LED-modulokat, illetve a LED-modulok fénykibocsátó részeit.

A vizsgálatokat az alábbiak szerint kell elvégezni:

| a) | száraz és nyugodt levegőviszonyok mellett, 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten úgy, hogy a vizsgálati minta a járműre való helyes felszerelést bemutató állványra van felszerelve; |
| --- | --- |

a)

száraz és nyugodt levegőviszonyok mellett, 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten úgy, hogy a vizsgálati minta a járműre való helyes felszerelést bemutató állványra van felszerelve;

| b) | cserélhető fényforrások esetében: legalább egy órán át öregített, sorozatban gyártott izzószálas fényforrásokat vagy legalább 15 órán át öregített, sorozatban gyártott gázkisüléses fényforrásokat vagy legalább 48 órán keresztül öregített LED-modulokat felhasználva, amelyeket az ezen előírásban meghatározott vizsgálatok elvégzése előtt visszahűtöttek a környezeti hőmérsékletre. A kérelmező által rendelkezésre bocsátott LED-modulokat kell használni; |
| --- | --- |

b)

cserélhető fényforrások esetében: legalább egy órán át öregített, sorozatban gyártott izzószálas fényforrásokat vagy legalább 15 órán át öregített, sorozatban gyártott gázkisüléses fényforrásokat vagy legalább 48 órán keresztül öregített LED-modulokat felhasználva, amelyeket az ezen előírásban meghatározott vizsgálatok elvégzése előtt visszahűtöttek a környezeti hőmérsékletre. A kérelmező által rendelkezésre bocsátott LED-modulokat kell használni;

| c) | adaptív távolsági fényt kibocsátó rendszer esetében a távolsági fénynek bekapcsoláskor maximális aktiválási állapotban kell lennie. |
| --- | --- |

c)

adaptív távolsági fényt kibocsátó rendszer esetében a távolsági fénynek bekapcsoláskor maximális aktiválási állapotban kell lennie.

A mérőberendezésnek egyenértékűnek kell lennie a típusjóváhagyási vizsgálatok során használt berendezéssel. A további vizsgálatok előtt a rendszert vagy annak egy vagy több részét semleges állapotba kell állítani.

A vizsgálati mintát tompított fénnyel kell üzemeltetni anélkül, hogy vizsgálati helyzetéhez képest elmozdítanák, illetve beállítását módosítanák. A használt fényforrásnak az adott fényszóróra meghatározott fényforrásnak kell lennie.

1.   A fénytani jellemzők stabilitásának vizsgálata

1.1.   Tiszta vizsgálati minta

Valamennyi vizsgálati mintát 12 órán át kell üzemeltetni az 1.1.1. szakaszban leírtak szerint, majd az alábbi 1.1.2. szakasz előírásai szerint ellenőrizni kell őket.

1.1.1.   Vizsgálati eljárás

1.1.1.1.   Vizsgálati program

| a) | amennyiben a vizsgálati mintát úgy tervezték meg, hogy csak egy világítási (tompított fényt vagy távolsági fényt adó) funkciót lásson el, és a tompított fény esetében nem tartozik egynél több osztályba, a megfelelő egy vagy több fényforrást a fenti 1.1. szakaszban meghatározott ideig (1) működtetik; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a vizsgálati mintát úgy tervezték meg, hogy csak egy világítási (tompított fényt vagy távolsági fényt adó) funkciót lásson el, és a tompított fény esetében nem tartozik egynél több osztályba, a megfelelő egy vagy több fényforrást a fenti 1.1. szakaszban meghatározott ideig (1) működtetik;

| b) | amennyiben a vizsgálati minta egynél több funkciót lát el, vagy egynél több osztályába tartozó tompított fényt biztosít: ha a kérelmező kijelenti, hogy a vizsgálati minta minden egyes funkciója vagy osztálya egy vagy több saját fényforrással rendelkezik, amelyek felváltva világítanak (2), a vizsgálatot e feltétel szerint végzik el, amelynek során az egyes meghatározott funkciók vagy tompítottfény-osztályok legtöbb energiát fogyasztó üzemmódját üzemeltetik (1) egymás után a fenti 1.1. szakaszban meghatározott (egyenlően felosztott) ideig.
  Minden más esetben (1)
   (2) valamennyi vizsgálati mintát alá kell vetni a C, a V, az E és a W osztályú tompított fény üzemmódjaira irányuló következő vizsgálati ciklusnak (attól függően, hogy a vizsgálati minta ezek közül melyiket biztosítja teljesen vagy részlegesen) az 1.1. szakaszban meghatározott időtartam ugyanazon (egyenlően felosztott) részéig:
  először 15 percig bekapcsolják pl. a C osztályú tompított fényt a legtöbb energiát fogyasztó üzemmódban egyenes úton való közlekedésnek megfelelően;
  5 percig bekapcsolják a tompított fény ugyanazon üzemmódját és emellett a vizsgálati minta minden olyan fényforrását (3), amelyet ezzel egyidejűleg be lehet kapcsolni a kérelmező nyilatkozata szerint;
  az 1.1. szakaszban meghatározott időtartam ugyanazon (egyenlően felosztott) részének letelte után a fenti vizsgálati ciklust a fenti sorrendben végrehajtják – adott esetben – a második, harmadik és negyedik osztályba tartozó tompított fényen is; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a vizsgálati minta egynél több funkciót lát el, vagy egynél több osztályába tartozó tompított fényt biztosít: ha a kérelmező kijelenti, hogy a vizsgálati minta minden egyes funkciója vagy osztálya egy vagy több saját fényforrással rendelkezik, amelyek felváltva világítanak (2), a vizsgálatot e feltétel szerint végzik el, amelynek során az egyes meghatározott funkciók vagy tompítottfény-osztályok legtöbb energiát fogyasztó üzemmódját üzemeltetik (1) egymás után a fenti 1.1. szakaszban meghatározott (egyenlően felosztott) ideig.

Minden más esetben (1)
   (2) valamennyi vizsgálati mintát alá kell vetni a C, a V, az E és a W osztályú tompított fény üzemmódjaira irányuló következő vizsgálati ciklusnak (attól függően, hogy a vizsgálati minta ezek közül melyiket biztosítja teljesen vagy részlegesen) az 1.1. szakaszban meghatározott időtartam ugyanazon (egyenlően felosztott) részéig:

először 15 percig bekapcsolják pl. a C osztályú tompított fényt a legtöbb energiát fogyasztó üzemmódban egyenes úton való közlekedésnek megfelelően;

5 percig bekapcsolják a tompított fény ugyanazon üzemmódját és emellett a vizsgálati minta minden olyan fényforrását (3), amelyet ezzel egyidejűleg be lehet kapcsolni a kérelmező nyilatkozata szerint;

az 1.1. szakaszban meghatározott időtartam ugyanazon (egyenlően felosztott) részének letelte után a fenti vizsgálati ciklust a fenti sorrendben végrehajtják – adott esetben – a második, harmadik és negyedik osztályba tartozó tompított fényen is;

| c) | amennyiben a vizsgálati minta más csoportosított világítási funkció(ka)t is tartalmaz, minden egyes funkciót egyidejűleg bekapcsolnak a fenti a) vagy b) pontban a külön világítási funkciókra vonatkozóan meghatározott időre, a gyártó utasításai szerint; |
| --- | --- |

c)

amennyiben a vizsgálati minta más csoportosított világítási funkció(ka)t is tartalmaz, minden egyes funkciót egyidejűleg bekapcsolnak a fenti a) vagy b) pontban a külön világítási funkciókra vonatkozóan meghatározott időre, a gyártó utasításai szerint;

| d) | ha a vizsgálati mintát úgy tervezték, hogy további fényforrás feszültség alá helyezésével biztosítsa a tompított fény kanyarvilágítási üzemmódját vagy egy rövid időre bekapcsolódó üzemmódot vagy funkciót, csak a tompított fény fenti a) és b) pontokban meghatározottak szerinti bekapcsolásával egyidejűleg az említett fényforrást is be kell kapcsolni 1 percre, majd 9 percre ki kell kapcsolni. |
| --- | --- |

d)

ha a vizsgálati mintát úgy tervezték, hogy további fényforrás feszültség alá helyezésével biztosítsa a tompított fény kanyarvilágítási üzemmódját vagy egy rövid időre bekapcsolódó üzemmódot vagy funkciót, csak a tompított fény fenti a) és b) pontokban meghatározottak szerinti bekapcsolásával egyidejűleg az említett fényforrást is be kell kapcsolni 1 percre, majd 9 percre ki kell kapcsolni.

1.1.1.2.   Vizsgálati feszültség

A vizsgálati minta csatlakozóinál alkalmazandó feszültségek a következők:

| a) | Közvetlenül a jármű feszültségén működő cserélhető izzószálas fényforrás(ok) esetében: a vizsgálatot 6,3 V, 13,2 V vagy adott esetben 28,0 V feszültségen kell elvégezni, kivéve, ha a kérelmező megadta, hogy a vizsgálati minta más feszültségen is üzemeltethető. Ebben az esetben a vizsgálatot a használható legnagyobb teljesítményű izzószálas fényforrással kell elvégezni. |
| --- | --- |

a)

Közvetlenül a jármű feszültségén működő cserélhető izzószálas fényforrás(ok) esetében: a vizsgálatot 6,3 V, 13,2 V vagy adott esetben 28,0 V feszültségen kell elvégezni, kivéve, ha a kérelmező megadta, hogy a vizsgálati minta más feszültségen is üzemeltethető. Ebben az esetben a vizsgálatot a használható legnagyobb teljesítményű izzószálas fényforrással kell elvégezni.

| b) | Cserélhető gázkisüléses fényforrások esetében: az elektronikus fényforrás-vezérlőegység vizsgálati feszültsége 12 V feszültségű rendszer esetében 13,2 ± 0,1 V vagy a jóváhagyási kérelemben meghatározott egyéb érték. |
| --- | --- |

b)

Cserélhető gázkisüléses fényforrások esetében: az elektronikus fényforrás-vezérlőegység vizsgálati feszültsége 12 V feszültségű rendszer esetében 13,2 ± 0,1 V vagy a jóváhagyási kérelemben meghatározott egyéb érték.

| c) | Közvetlenül a jármű feszültségén működő nem cserélhető fényforrás esetében: a nem cserélhető (izzószálas és/vagy egyéb) fényforrással felszerelt világítóegységeken végzett minden mérést 6,3 V, 13,2 V vagy 28,0 V vagy a jármű rendszerének megfelelő, a kérelmező által megadott egyéb feszültségen kell elvégezni. |
| --- | --- |

c)

Közvetlenül a jármű feszültségén működő nem cserélhető fényforrás esetében: a nem cserélhető (izzószálas és/vagy egyéb) fényforrással felszerelt világítóegységeken végzett minden mérést 6,3 V, 13,2 V vagy 28,0 V vagy a jármű rendszerének megfelelő, a kérelmező által megadott egyéb feszültségen kell elvégezni.

| d) | A jármű tápfeszültségétől függetlenül működő, teljes mértékben a rendszer által vezérelt cserélhető vagy nem cserélhető fényforrások esetében vagy a tápellátó és -szabályozó berendezés által táplált fényforrások esetében a fent meghatározott vizsgálati feszültségeket kell alkalmazni az említett berendezés bemeneti kapcsain. A vizsgálati laboratórium kérheti a gyártót, hogy biztosítsa a fényforrás(ok) tápellátásához szükséges tápellátó és -szabályozó berendezést vagy különleges tápellátó készüléket. |
| --- | --- |

d)

A jármű tápfeszültségétől függetlenül működő, teljes mértékben a rendszer által vezérelt cserélhető vagy nem cserélhető fényforrások esetében vagy a tápellátó és -szabályozó berendezés által táplált fényforrások esetében a fent meghatározott vizsgálati feszültségeket kell alkalmazni az említett berendezés bemeneti kapcsain. A vizsgálati laboratórium kérheti a gyártót, hogy biztosítsa a fényforrás(ok) tápellátásához szükséges tápellátó és -szabályozó berendezést vagy különleges tápellátó készüléket.

| e) | Az ezen előírás eltérő rendelkezése hiányában a LED-modul(oka)t 6,3 V, 13,2 V vagy 28 V feszültségen kell bemérni. Az elektronikus fényforrás-vezérlőegységgel vezérelt LED-modul(oka)t a kérelmező által megadottak szerint kell bemérni. |
| --- | --- |

e)

Az ezen előírás eltérő rendelkezése hiányában a LED-modul(oka)t 6,3 V, 13,2 V vagy 28 V feszültségen kell bemérni. Az elektronikus fényforrás-vezérlőegységgel vezérelt LED-modul(oka)t a kérelmező által megadottak szerint kell bemérni.

| f) | Amennyiben a vizsgálati mintát fényjelző lámpákkal csoportosították, egyesítették vagy építették össze, és azok nem a 6 V, 12 V vagy 24 V névleges feszültségen üzemelnek, a feszültséget a gyártó által megadottak szerint az adott lámpa megfelelő fénytani működéséhez megfelelően kell beállítani. |
| --- | --- |

f)

Amennyiben a vizsgálati mintát fényjelző lámpákkal csoportosították, egyesítették vagy építették össze, és azok nem a 6 V, 12 V vagy 24 V névleges feszültségen üzemelnek, a feszültséget a gyártó által megadottak szerint az adott lámpa megfelelő fénytani működéséhez megfelelően kell beállítani.

1.1.2.   Vizsgálati eredmények

1.1.2.1.   Szemrevételezés:

| | Ha a vizsgálati minta hőmérséklete beállt a környezeti hőmérsékletre, a vizsgálati minta üvegét és adott esetben a külső lencsét tiszta, nedves pamutkendővel meg kell tisztítani. Ezt követően el kell végezni a szemrevételezést: a vizsgálati minta üvegén és a külső lencsén nem lehet észrevehető alaktorzulás, alakváltozás, repedés vagy színelváltozás. |
| --- | --- |

Ha a vizsgálati minta hőmérséklete beállt a környezeti hőmérsékletre, a vizsgálati minta üvegét és adott esetben a külső lencsét tiszta, nedves pamutkendővel meg kell tisztítani. Ezt követően el kell végezni a szemrevételezést: a vizsgálati minta üvegén és a külső lencsén nem lehet észrevehető alaktorzulás, alakváltozás, repedés vagy színelváltozás.

1.1.2.2.   Fénytani vizsgálat:

| | Az előírás rendelkezéseinek megfelelően a fénytani értékeket a következő pontokban kell ellenőrizni: |
| --- | --- |

Az előírás rendelkezéseinek megfelelően a fénytani értékeket a következő pontokban kell ellenőrizni:

| | C osztályú tompított fény és más meghatározott tompítottfény-osztályok: 50V, B50L és – adott esetben – 25RR. |
| --- | --- |

C osztályú tompított fény és más meghatározott tompítottfény-osztályok: 50V, B50L és – adott esetben – 25RR.

| | Távolsági fény semleges állapot mellett: Imax pont. |
| --- | --- |

Távolsági fény semleges állapot mellett: Imax pont.

| | A vizsgálati mintát tartó állvány hő hatására bekövetkező esetleges alakváltozásai figyelembevételének érdekében egy másik beállításra is szükség lehet (a világos-sötét határvonal helyzetének módosításához lásd e melléklet 2. szakaszát). |
| --- | --- |

A vizsgálati mintát tartó állvány hő hatására bekövetkező esetleges alakváltozásai figyelembevételének érdekében egy másik beállításra is szükség lehet (a világos-sötét határvonal helyzetének módosításához lásd e melléklet 2. szakaszát).

| | A B50L pont kivételével a fénytani jellemzők és a vizsgálat előtt mért értékek közötti eltérés 10 % lehet, a fénytani mérési eljárás tűréseit is beleértve. A B50L pontban mért érték legfeljebb 170 cd-val haladhatja meg a vizsgálat előtt mért fénytani értéket. |
| --- | --- |

A B50L pont kivételével a fénytani jellemzők és a vizsgálat előtt mért értékek közötti eltérés 10 % lehet, a fénytani mérési eljárás tűréseit is beleértve. A B50L pontban mért érték legfeljebb 170 cd-val haladhatja meg a vizsgálat előtt mért fénytani értéket.

1.2.   Szennyezett vizsgálati minta

A fenti 1.1. szakasz szerinti vizsgálatot követően a vizsgálati mintát az 1.2.1. szakaszban leírt előkészítés után az 1.1.1. szakaszban leírtak szerint egy órán keresztül kell működtetni a tompított fény minden egyes funkciója vagy osztálya esetében (4), majd az 1.1.2. szakaszban előírt módon ellenőrizni kell; minden egyes vizsgálat után elegendő időt kell biztosítani a lehűlésre.

1.2.1.   A vizsgálati minta előkészítése

Vizsgálati keverék

1.2.1.1.   Egy olyan rendszer vagy annak egy vagy több része esetén, amely üvegből készült külső lencsét tartalmaz: a vizsgálati mintára felhordandó víz-szennyező anyag keveréknek a következőkből kell állnia:

| | 9 súlyrész 0 és 100 mikrométer közötti szemcsenagyságú kvarchomok; |
| --- | --- |

9 súlyrész 0 és 100 mikrométer közötti szemcsenagyságú kvarchomok;

| | 1 súlyrész 0 és 100 mikrométer közötti szemcsenagyságú faszénpor (bükkfa); |
| --- | --- |

1 súlyrész 0 és 100 mikrométer közötti szemcsenagyságú faszénpor (bükkfa);

| | 0,2 súlyrész NaCMC (5); és |
| --- | --- |

0,2 súlyrész NaCMC (5); és

| | 5 súlyrész (99 százalékos tisztaságú) nátrium-klorid; |
| --- | --- |

5 súlyrész (99 százalékos tisztaságú) nátrium-klorid;

| | megfelelő mennyiségű 1 μS/m alatti vezetőképességű desztillált víz. |
| --- | --- |

megfelelő mennyiségű 1 μS/m alatti vezetőképességű desztillált víz.

1.2.1.2.   Egy olyan rendszer vagy annak egy vagy több része esetén, amely műanyagból készült külső lencsét tartalmaz: a vizsgálati mintára felhordandó víz-szennyező anyag keveréknek a következőkből kell állnia:

| a) | 9 súlyrész 0 és 100 μm közötti szemcsenagyságú kvarchomok; |
| --- | --- |

a)

9 súlyrész 0 és 100 μm közötti szemcsenagyságú kvarchomok;

| b) | 1 súlyrész 0 és 100 μm közötti szemcsenagyságú faszénpor (bükkfa), |
| --- | --- |

b)

1 súlyrész 0 és 100 μm közötti szemcsenagyságú faszénpor (bükkfa),

| c) | 0,2 súlyrész NaCMC (5); |
| --- | --- |

c)

0,2 súlyrész NaCMC (5);

| d) | 5 súlyrész (99 százalékos tisztaságú) nátrium-klorid; |
| --- | --- |

d)

5 súlyrész (99 százalékos tisztaságú) nátrium-klorid;

| e) | 13 súlyrész legfeljebb 1 mS/m vezetőképességű desztillált víz; |
| --- | --- |

e)

13 súlyrész legfeljebb 1 mS/m vezetőképességű desztillált víz;

| f) | 2 ± 1 csepp felületaktív anyag (6). |
| --- | --- |

f)

2 ± 1 csepp felületaktív anyag (6).

1.2.1.3.   A keverék nem lehet 14 napnál régebbi.

1.2.1.4.   A vizsgálati keverék felhordása a vizsgálati mintára

A vizsgálati keveréket egyenletesen fel kell hordani a vizsgálati minta teljes fénykibocsátó felületére, majd hagyni kell megszáradni. Ezt az eljárást addig kell ismételni, míg a megvilágítás értéke az alábbi pontok mindegyikében a mellékletben leírt feltételek mellett mért érték 15–20 %-ára csökken:

| | Imax pont a távolsági fény semleges állapotában; |
| --- | --- |

Imax pont a távolsági fény semleges állapotában;

| | 50V a C osztályú tompított fény és annak minden meghatározott üzemmódja esetében. |
| --- | --- |

50V a C osztályú tompított fény és annak minden meghatározott üzemmódja esetében.

2.   A világos-sötét határvonal hő hatására bekövetkező függőleges eltolódásának vizsgálata

Ez a vizsgálat azt ellenőrzi, hogy a világos-sötét határvonal hő hatására bekövetkező függőleges eltolódása nem lépi-e túl a C osztályú (alap) tompított fényt kibocsátó rendszerre vagy annak egy vagy több részére vagy valamennyi meghatározott tompítottfény-üzemmódra meghatározott értéket.

Ha a vizsgálati minta több olyan világítóegységet vagy világítóegységek több olyan szerelvényét tartalmazza, amely világos-sötét határvonalat biztosít, a vizsgálat szempontjából ezek mindegyikét vizsgálati mintának kell tekinteni és külön kell vizsgálni.

A fenti 1. szakaszban leírtak szerint megvizsgált vizsgálati mintán végre kell hajtani az alábbi 2.1. szakaszban leírt vizsgálatot anélkül, hogy leszerelnék az állványról, illetve módosítanák a beállítását.

Ha a vizsgálati minta mozgó optikai alkatrészt tartalmaz, csak az átlagos függőleges szögálláshoz és/vagy a semleges állás szerinti kezdeti helyzethez legközelebbi helyzetet veszik figyelembe a vizsgálat során.

A vizsgálat az egyenes útnak megfelelő bemeneti jelekre korlátozódik.

2.1.   Vizsgálat

A vizsgálat elvégzése céljából a fenti 1.1.1.2. szakaszban megadott feszültségértéket kell beállítani.

A vizsgálati mintát C, V, E és W osztályú tompított fénnyel kell működtetni és vizsgálni, attól függően, hogy melyik érvényes.

A világos-sötét határvonal vízszintes részének a VV és a B50L (vagy R) ponton áthaladó függőleges egyenes közötti részének helyzetét bekapcsolás után 3 perccel (r3), illetve 60 perccel (r60) kell ellenőrizni.

A világos-sötét határvonal eltolódásának fent leírt mérését olyan eljárással kell elvégezni, amely biztosítja a kielégítő pontosságot és az eredmények reprodukálhatóságát.

2.2.   Vizsgálati eredmények

2.2.1.   A milliradiánban (mrad) mért eredmény tompított fényszóró esetében akkor tekinthető elfogadhatónak, ha a fényszórón mért abszolút érték Δ r1 = | r3 – r60 | felfelé legfeljebb 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad), lefelé pedig legfeljebb 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad).

2.2.2.   Azonban ha ez az érték:

| Mozgás | |
| --- | --- |
| Felfelé | nagyobb 1,0 mrad-nál, de nem nagyobb 1,5 mrad-nál
  (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad) |
| Lefelé | nagyobb 2,0 mrad-nál, de nem nagyobb 3,0 mrad-nál
  (2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad) |

Mozgás

Felfelé

nagyobb 1,0 mrad-nál, de nem nagyobb 1,5 mrad-nál

(1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad)

Lefelé

nagyobb 2,0 mrad-nál, de nem nagyobb 3,0 mrad-nál

(2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad)

A 2.1. szakasz előírásainak megfelelően meg kell vizsgálni egy másik, a járműre történő helyes felszerelést reprezentáló állványhoz rögzített fényszórómintát is, amelyen előzetesen háromszor egymás után végre kell hajtani az alább leírt ciklust annak érdekében, hogy a fényszóró mechanikai alkatrészeinek helyzete stabilizálódjon:

| a) | tompított fény üzemeltetése egy órán keresztül (a tápfeszültséget az 1.1.1.2. szakaszban megadottak szerint kell beállítani); |
| --- | --- |

a)

tompított fény üzemeltetése egy órán keresztül (a tápfeszültséget az 1.1.1.2. szakaszban megadottak szerint kell beállítani);

| b) | egy óra várakozás kikapcsolt fény mellett. |
| --- | --- |

b)

egy óra várakozás kikapcsolt fény mellett.

A három ciklus elvégzése után a fényszórótípust megfelelőnek kell tekinteni, ha az ezen a mintán a fenti 2.1. szakasz szerint mért Δr abszolút értékek megfelelnek a fenti 2.2.1. szakaszban meghatározott követelményeknek.

---

(1)  Amikor a „vizsgálati minta” fényjelző lámpákkal van csoportosítva és/vagy összeépítve, ez utóbbiakat – a nappali menetjelző lámpa kivételével – a vizsgálat teljes időtartamára be kell kapcsolni. Az irányjelző lámpát villogó üzemmódban kell működtetni úgy, hogy a be-/kikapcsolási idő aránya körülbelül 1:1 legyen.

(2)  A fényszóró fénykürtként való használata közben további fényforrások bekapcsolása nem tekinthető a fényforrások normál egyidejű használatának.

(3)  A 2. lábjegyzetben említett esetek kivételével a világítási funkciók minden fényforrását figyelembe kell venni még akkor is, ha nem kérnek rá jóváhagyást ezen előírás alapján.

(4)  A W osztályú tompított fényt, ha van, bármilyen más tompított fényt vagy világítási funkciót biztosító, illetve ahhoz hozzájáruló világítóegységek esetében figyelmen kívül hagyják.

(5)  A NaCMC a karboxi-metil-cellulóz (szokásos jelöléssel CMC) nátriumsóját jelöli. A szennyező anyag-keverékben használt NaCMC helyettesítési fokának 0,6 és 0,7 között, viszkozitásának pedig 2 százalékos oldatban, 20 °C hőmérsékleten 200 cP és 300 cP között kell lennie.

(6)  A mennyiségre vonatkozó tűrés azért szükséges, hogy olyan szennyező anyag-keveréket lehessen előállítani, amely megfelelően eloszlik a teljes műanyag lencsén.

---

5. MELLÉKLET

A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGÉNEK ELLENŐRZÉSÉRE SZOLGÁLÓ ELJÁRÁSOKRA VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   A megfelelőségi követelmények akkor tekinthetők az ezen előírás rendelkezései szerint mechanikai és geometriai szempontból teljesítettnek, ha az eltérések nem haladják meg az elkerülhetetlen gyártástechnológiai szórás mértékét. Ez a feltétel a színre is vonatkozik.

1.2.   A fénytani jellemzők vonatkozásában a sorozatgyártású rendszerek megfelelősége kétségtelen, ha a véletlenszerűen kiválasztott, feszültség alatti fényforrással felszerelt rendszer – indokolt esetben az ezen előírás 9. melléklete 1. és 2. szakaszának értelmében korrigált – fénytani jellemzőinek vizsgálatakor:

| 1.2.1. | az ezen előírás 9. melléklete 2. szakaszában előírtak szerint mért és korrigált értékek egyike sem tér el kedvezőtlen irányban több mint 20 százalékkal az ezen előírásban előírt értéktől;






  1.2.1.1. | a tompított fény és annak üzemmódjainak alábbi értékei esetében a legnagyobb kedvezőtlen eltérés az alábbi lehet:






  a) | a legnagyobb értékek a B50L pontban: 20 százaléknak megfelelő 170 cd és 30 százaléknak megfelelő 255 cd; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.

az ezen előírás 9. melléklete 2. szakaszában előírtak szerint mért és korrigált értékek egyike sem tér el kedvezőtlen irányban több mint 20 százalékkal az ezen előírásban előírt értéktől;

1.2.1.1.

a tompított fény és annak üzemmódjainak alábbi értékei esetében a legnagyobb kedvezőtlen eltérés az alábbi lehet:

a)

a legnagyobb értékek a B50L pontban: 20 százaléknak megfelelő 170 cd és 30 százaléknak megfelelő 255 cd;

| b) | a legnagyobb értékek a III. zónában és a BLL szakaszon: 20 százaléknak megfelelő 255 cd és 30 százaléknak megfelelő 380 cd; |
| --- | --- |

b)

a legnagyobb értékek a III. zónában és a BLL szakaszon: 20 százaléknak megfelelő 255 cd és 30 százaléknak megfelelő 380 cd;

| c) | a legnagyobb értékek az E, F1, F2 és F3. szakaszon: 20 százaléknak megfelelő 170 cd és 30 százaléknak megfelelő 255 cd; |
| --- | --- |

c)

a legnagyobb értékek az E, F1, F2 és F3. szakaszon: 20 százaléknak megfelelő 170 cd és 30 százaléknak megfelelő 255 cd;

| d) | a legkisebb értékek a BR és P pontban, az S 50+ S 50LL+ S 50RR, S 100+ S 100LL+ S 100RR pontcsoportokban és az ezen előírás 3. mellékletében lévő 1. táblázat 4 lábjegyzetében előírt (B50L, BR, BRR, BLL) pontokban: az előírt érték fele (20 százalékkal egyenértékű) és az előírt érték háromnegyede (30 százalékkal egyenértékű). |
| --- | --- |

d)

a legkisebb értékek a BR és P pontban, az S 50+ S 50LL+ S 50RR, S 100+ S 100LL+ S 100RR pontcsoportokban és az ezen előírás 3. mellékletében lévő 1. táblázat 4 lábjegyzetében előírt (B50L, BR, BRR, BLL) pontokban: az előírt érték fele (20 százalékkal egyenértékű) és az előírt érték háromnegyede (30 százalékkal egyenértékű).

| 1.2.1.2. | Mivel a távolsági fény esetében a HV pont a 0,75 Imax izolux görbén belül helyezkedik el, az ezen előírás 6.3.2. szakaszában meghatározott mérési pontokban mért fénytani értékek esetében a maximális értékek tekintetében +20 %, a minimális értékek tekintetében pedig –20 % eltérés mutatkozik. |
| --- | --- |

1.2.1.2.

Mivel a távolsági fény esetében a HV pont a 0,75 Imax izolux görbén belül helyezkedik el, az ezen előírás 6.3.2. szakaszában meghatározott mérési pontokban mért fénytani értékek esetében a maximális értékek tekintetében +20 %, a minimális értékek tekintetében pedig –20 % eltérés mutatkozik.

| 1.2.2. | Ha a fent leírt vizsgálat eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a rendszer beállítása módosítható, feltéve, hogy a fénysugár tengelye oldalirányban nem mozdul el 0,5 foknál nagyobb mértékben jobbra vagy balra, illetve 0,2 foknál nagyobb mértékben felfelé és lefelé, a beállításokat egymástól függetlenül, az első beállításhoz képest végezve.
  Ezek a rendelkezések nem vonatkoznak az ezen előírás 6.3.1.1. szakaszában meghatározott világítóegységekre. |
| --- | --- |

1.2.2.

Ha a fent leírt vizsgálat eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a rendszer beállítása módosítható, feltéve, hogy a fénysugár tengelye oldalirányban nem mozdul el 0,5 foknál nagyobb mértékben jobbra vagy balra, illetve 0,2 foknál nagyobb mértékben felfelé és lefelé, a beállításokat egymástól függetlenül, az első beállításhoz képest végezve.

Ezek a rendelkezések nem vonatkoznak az ezen előírás 6.3.1.1. szakaszában meghatározott világítóegységekre.

| 1.2.3. | Ha a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a vizsgálatokat egy másik szabványos (etalon) fényforrás és/vagy tápellátó és szabályozó berendezés használatával meg kell ismételni. |
| --- | --- |

1.2.3.

Ha a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a vizsgálatokat egy másik szabványos (etalon) fényforrás és/vagy tápellátó és szabályozó berendezés használatával meg kell ismételni.

1.3.   A tompított fény által létrehozott világos-sötét határvonal hő hatására történő függőleges eltolódásának ellenőrzéséhez a következő eljárást kell alkalmazni:

| | A mintaként kiválasztott rendszerek egyikén először háromszor egymás után végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd el kell végezni a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt vizsgálatot. |
| --- | --- |

A mintaként kiválasztott rendszerek egyikén először háromszor egymás után végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd el kell végezni a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt vizsgálatot.

| | A rendszert elfogadhatónak kell tekinteni, ha a Δr nem haladja meg az 1,5 mrad értéket. |
| --- | --- |

A rendszert elfogadhatónak kell tekinteni, ha a Δr nem haladja meg az 1,5 mrad értéket.

| | Amennyiben ez az érték nagyobb, mint 1,5 mrad, de nem több, mint 2,0 mrad, egy második mintán is végre kell hajtani a vizsgálatot, és a két mintára kapott abszolút értékek számtani közepe nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket. |
| --- | --- |

Amennyiben ez az érték nagyobb, mint 1,5 mrad, de nem több, mint 2,0 mrad, egy második mintán is végre kell hajtani a vizsgálatot, és a két mintára kapott abszolút értékek számtani közepe nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket.

1.4.   A színkoordinátákat be kell tartani.

2.   A GYÁRTÓ ÁLTAL VÉGREHAJTANDÓ MEGFELELŐSÉGI ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

A jóváhagyás jogosultjának megfelelő időközönként minden egyes rendszertípusra vonatkozóan legalább az alábbi vizsgálatokat el kell végeznie. A vizsgálatokat ezen előírás rendelkezései szerint kell elvégezni.

Amennyiben a vett minták nem felelnek meg a vizsgálat típusának, további mintákat kell kiválasztani és vizsgálni. A gyártónak meg kell tennie a megfelelő intézkedéseket a gyártás megfelelőségének biztosítására.

2.1.   A vizsgálatok jellege

Az ezen előírásban meghatározott megfelelőségi vizsgálatoknak ki kell terjedniük a fénytani jellemzőkre, valamint a tompított fény világos-sötét határvonalának hő hatására történő függőleges eltolódásának vizsgálatára.

2.2.   Vizsgálati módszerek

2.2.1.   A vizsgálatokat általában az ezen előírásban előírt módszerek szerint kell elvégezni.

2.2.2.   A gyártó által végrehajtandó megfelelőségi vizsgálatok során más, egyenértékű módszerek is alkalmazhatók a jóváhagyási vizsgálatokért felelős illetékes hatóság beleegyezésével. A gyártónak bizonyítania kell, hogy az alkalmazott módszerek egyenértékűek az ezen előírásban meghatározott eljárásokkal.

2.2.3.   A 2.2.1. és a 2.2.2. szakasz alkalmazása érdekében rendszeresen kalibrálni kell a vizsgálóberendezést, és a mért eredményeknek korrelálniuk kell az illetékes hatóság által végzett mérésekkel.

2.2.4.   A referencia-módszerek minden esetben az ezen előírásban meghatározott módszerek, különösen a hatósági ellenőrzések és mintavételek esetében.

2.3.   A mintavétel módja

A rendszerek mintáit véletlenszerűen kell kiválasztani egy egységes gyártási tételből. Egységes tétel alatt a gyártó gyártási módszerei szerint meghatározott azonos típusú rendszerek csoportját kell érteni.

A vizsgálatnak általában egyes gyárak sorozatgyártására kell kiterjednie. Mindazonáltal a gyártó ugyanarra a típusra vonatkozó, de különböző gyárakból származó eredményeket is összevonhat egy csoportba, feltéve, hogy e gyárak ugyanazt a minőségbiztosítási és irányítási rendszert alkalmazzák.

2.4.   Mért és rögzített fénytani jellemzők

A mintaként kiválasztott fényszórókon az előírás által meghatározott pontokban fénytani méréseket kell végezni. Az értékeket csak a következő pontokban kell leolvasni:

| | távolsági fény esetében az Imax, a HV (1), a „HL” és a „HR”
   (2) pontok; |
| --- | --- |

távolsági fény esetében az Imax, a HV (1), a „HL” és a „HR”
   (2) pontok;

| | tompított fény(ek) esetében a B50L, az 50L, az 50V, a 75R és indokolt esetben a 25LL pontok (lásd a 3. melléklet 1. ábráját). |
| --- | --- |

tompított fény(ek) esetében a B50L, az 50L, az 50V, a 75R és indokolt esetben a 25LL pontok (lásd a 3. melléklet 1. ábráját).

2.5.   Elfogadhatósági feltételek

A gyártó feladata, hogy a vizsgálati eredmények statisztikai elemzését elvégezze, valamint a típusjóváhagyó hatósággal egyetértésben elfogadhatósági feltételeket állapítson meg a termékeire az ezen előírás 9.1. szakaszában meghatározott, a termékek megfelelőségének ellenőrzésére vonatkozó követelmények teljesítése érdekében.

Az elfogadhatósági feltételeket úgy kell megállapítani, hogy 95 %-os megbízhatósági szint mellett a 7. mellékletben (első mintavétel) előírt helyszíni ellenőrzésen való megfelelés minimális valószínűsége 0,95 legyen.

---

(1)  Amennyiben a távolsági fény össze van építve a tompított fénnyel, a HV pontnak ugyanazt a mérési pontot kell jelentenie távolsági és tompított fény esetében is.

(2)  HL és HR: a H-H vonalon a HV ponttól 2,6 fokkal balra és jobbra lévő pontok.

---

6. MELLÉKLET

A MŰANYAG LENCSÉVEL RENDELKEZŐ RENDSZEREKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK: LENCSÉK, ANYAGMINTÁK ÉS TELJES RENDSZEREK VAGY A RENDSZEREK EGY VAGY TÖBB RÉSZÉNEK VIZSGÁLATA

1.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

1.1.   Az ezen előírás 2.2.4. szakasza értelmében benyújtott mintáknak meg kell felelniük az alábbi 2.1–2.5. szakasz előírásainak.

1.2.   Az ezen előírás 2.2.3. szakasza szerint benyújtott, műanyag lencsével felszerelt teljes rendszernek vagy a rendszer részének megfelelő mintának a lencse anyaga tekintetében meg kell felelnie az alábbi 2.6. szakaszban rögzített előírásoknak.

1.3.   A műanyag lencse mintadarabjait vagy az anyagmintákat, valamint a fényvisszaverőt, amelyre (adott esetben) rá fogják szerelni őket, az e melléklet 1. függelékében található A. táblázatban jelzett sorrendben jóváhagyási vizsgálatoknak kell alávetni.

1.4.   Mindazonáltal, ha a rendszer gyártója igazolni tudja, hogy a terméken már sikeresen végrehajtották az alábbi 2.1–2.5. szakaszban leírt vagy valamely más előírásban előírt, ezekkel egyenértékű vizsgálatokat, ezeket a vizsgálatokat nem kell megismételni; csak az 1. függelék B. táblázatában előírt vizsgálatok kötelezőek.

1.5.   Ha a rendszert vagy annak valamely részét csak bal vagy csak jobb oldali közlekedésre tervezték, az e melléklet szerinti vizsgálatokat egyetlen mintán is el lehet végezni, a kérelmező választása szerint.

2.   VIZSGÁLATOK

2.1.   A hőmérséklet-változásokkal szembeni ellenálló képesség

2.1.1.   Vizsgálatok

Három új mintán (lencsén) ötször alkalmazni kell az alábbi ütemezés szerinti hőmérséklet- és páratartalom-változási programot (RH = relatív páratartalom):

| | 3 óra 40 °C ± 2 °C hőmérsékleten és 85–95 % relatív páratartalom mellett; |
| --- | --- |

3 óra 40 °C ± 2 °C hőmérsékleten és 85–95 % relatív páratartalom mellett;

| | 1 óra 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % relatív páratartalom mellett; |
| --- | --- |

1 óra 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % relatív páratartalom mellett;

| | 15 óra –30 °C ± 2 °C hőmérsékleten; |
| --- | --- |

15 óra –30 °C ± 2 °C hőmérsékleten;

| | 1 óra 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % relatív páratartalom mellett; |
| --- | --- |

1 óra 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % relatív páratartalom mellett;

| | 3 óra 80 °C ± 2 °C hőmérsékleten; |
| --- | --- |

3 óra 80 °C ± 2 °C hőmérsékleten;

| | 1 óra 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % relatív páratartalom mellett; |
| --- | --- |

1 óra 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % relatív páratartalom mellett;

| | A vizsgálat előtt a mintákat legalább négy órán át 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten kell tartani 60–75 %-os relatív páratartalom mellett. |
| --- | --- |

A vizsgálat előtt a mintákat legalább négy órán át 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten kell tartani 60–75 %-os relatív páratartalom mellett.

Megjegyzés: az egyórás, 23 °C ± 5 °C hőmérsékletű időtartamokba beletartozik az egyik hőmérsékletről a másikra való átmenet időszaka is, amely a lökésszerű hőhatás elkerüléséhez szükséges.

2.1.2.   Fénytani mérések

2.1.2.1.   Módszer

A vizsgálat előtt és után a mintákon fénytani méréseket kell végezni.

Ezeket a méréseket az ezen előírás 9. melléklete szerint kell elvégezni a következő pontokban:

| | B50L és 50V a C osztályú tompított fény esetében; |
| --- | --- |

B50L és 50V a C osztályú tompított fény esetében;

| | Imax a rendszer távolsági fénye esetében. |
| --- | --- |

Imax a rendszer távolsági fénye esetében.

2.1.2.2.   Eredmények

A mintákon a vizsgálat előtt és után mért fénytani értékek közötti eltérés legfeljebb 10 százalék lehet, a fénytani mérési eljárás tűréseit is beleértve.

2.2.   A levegőben lévő anyagokkal és a vegyi anyagokkal szembeni ellenálló képesség

2.2.1.   A levegőben lévő anyagokkal szembeni ellenálló képesség

Három új mintát (lencsét vagy anyagmintát) olyan forrásból származó sugárzásnak kell kitenni, amelynek színképi energiaeloszlása hasonló az 5 500 K és 6 000 K közötti hőmérsékletű fekete test energiaeloszlásához. Megfelelő szűrőket kell elhelyezni a sugárforrás és a minták közé, a 295 nm-nél kisebb és a 2 500 nm-nél nagyobb hullámhosszúságú sugárzások lehető legnagyobb mértékű csökkentése érdekében. A mintákat annyi ideig kell kitenni 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 energiabesugárzásnak, hogy az általuk kapott fényenergia 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2 legyen. A zárt térben a mintákkal azonos szinten elhelyezett fekete lapon mért hőmérsékletnek 50 °C ± 5 °C-nak kell lennie. Az egyenletes expozíció érdekében a mintákat a sugárforrás körül 1 és 5 min–1 közötti fordulatszámmal kell forgatni.

A mintákat 1 mS/m-nél kisebb fajlagos vezetőképességű és 23 °C ± 5 °C hőmérsékletű desztillált vízzel kell lepermetezni az alábbi ciklus szerint:

permetezés: 5 perc; száradás: 25 perc.

2.2.2.   A vegyi anyagokkal szembeni ellenálló képesség

A fenti 2.2.1. szakaszban leírt vizsgálat és az alábbi 2.2.3.1. szakaszban előírt mérés befejezése után a fenti három minta külső felületét a 2.2.2.2. szakaszban leírtak szerint kezelni kell az alábbi 2.2.2.1. szakaszban megadott keverékkel.

2.2.2.1.   Vizsgálati keverék

A vizsgálati keverék 61,5 százalék n-heptánból, 12,5 százalék toluolból, 7,5 százalék etil-tetrakloridból, 12,5 százalék triklóretilénből és 6 százalék xilolból áll (térfogatszázalék).

2.2.2.2.   A vizsgálati keverék felhordása

Egy (az ISO 105 szerinti) pamutkendőt be kell áztatni a fenti 2.2.2.1. szakaszban meghatározott keverékbe, míg teleszívja magát, és 10 másodpercen belül 10 percig a minta külső felületére kell nyomni 50 N/cm2 nyomással, amely megfelel egy 14 × 14 mm-es felületre ható 100 N erő hatásának.

Ezen 10 perces szakasz alatt a kendőt ismételten meg kell nedvesíteni a keverékkel úgy, hogy az alkalmazott folyadék összetétele állandóan azonos legyen a vizsgálati keverékhez előírttal.

A vizsgálat alatt a nyomás következtében esetleg fellépő repedésképződés elkerülése érdekében a mintára ható nyomás kiegyenlítése megengedett.

2.2.2.3.   Tisztítás

A vizsgálati keverék alkalmazása után a mintákat szabad levegőn meg kell szárítani, majd a 2.3. szakaszban (A tisztítószerekkel és szénhidrogénekkel szembeni ellenálló képesség) előírt, 23°C ± 5°C hőmérsékletű oldattal le kell mosni. Ezt követően a mintákat gondosan le kell öblíteni 23 °C ± 5 °C hőmérsékletű, legfeljebb 0,2 % szennyeződést tartalmazó desztillált vízzel, és puha kendővel le kell törölni.

2.2.3.   Eredmények

2.2.3.1.   A levegőben lévő anyagokkal szembeni ellenálló képesség vizsgálata után a minták külső felületén nem lehet repedés, karcolás, letöredezés és alakváltozás, és a Δt = (T2 - T3)/T2 fényátbocsátás átlagos változása a három mintán az e melléklet 2. függelékében leírt eljárással mérve nem lehet több 0,020-nál (Δtm < 0,020).

2.2.3.2.   A vegyi anyagokkal szembeni ellenálló képesség vizsgálata után a mintadarabokon semmiféle olyan vegyi foltosodás nem maradhat, amely olyan fényszóródást okozhatna, melynek Δd = (T5 - T4)/T2 átlagos változása a három mintadarabon az e melléklet 2. függelékében leírt eljárással mérve meghaladná a 0,020 értéket (Δdm < 0,020).

2.2.4.   A fényforrás által kibocsátott sugárzással szembeni ellenálló képesség

Szükség esetén a következő vizsgálatot kell elvégezni:

| | A rendszer minden egyes, a fény áteresztésére szolgáló műanyag alkatrészének sík mintáját a fényforrás fényének teszik ki. Az olyan paramétereknek, mint a minták közti szögek és távolságok, meg kell egyezniük a rendszerbeliekkel. A minták színének és esetleges felületkezelésének meg kell egyeznie a rendszer alkatrészein alkalmazottal. |
| --- | --- |

A rendszer minden egyes, a fény áteresztésére szolgáló műanyag alkatrészének sík mintáját a fényforrás fényének teszik ki. Az olyan paramétereknek, mint a minták közti szögek és távolságok, meg kell egyezniük a rendszerbeliekkel. A minták színének és esetleges felületkezelésének meg kell egyeznie a rendszer alkatrészein alkalmazottal.

| | 1 500 órás folyamatos megvilágítás után teljesíteni kell az áteresztett fényre vonatkozó kolorimetriás előírásokat új fényforrás használatával, és a minták felületén nem lehetnek repedések, karcolások, leválások vagy alakváltozások. |
| --- | --- |

1 500 órás folyamatos megvilágítás után teljesíteni kell az áteresztett fényre vonatkozó kolorimetriás előírásokat új fényforrás használatával, és a minták felületén nem lehetnek repedések, karcolások, leválások vagy alakváltozások.

| | A belül alkalmazott anyagok fényforrás által keltett UV sugárzással szembeni ellenállásának vizsgálata nem szükséges, ha a 37. számú előírás szerinti és/vagy alacsony UV kibocsátású gázkisüléses fényforrást használnak, vagy ha intézkedéseket tesznek a rendszer vonatkozó alkatrészeinek UV sugárzással szembeni, például üvegszűrővel történő árnyékolására. |
| --- | --- |

A belül alkalmazott anyagok fényforrás által keltett UV sugárzással szembeni ellenállásának vizsgálata nem szükséges, ha a 37. számú előírás szerinti és/vagy alacsony UV kibocsátású gázkisüléses fényforrást használnak, vagy ha intézkedéseket tesznek a rendszer vonatkozó alkatrészeinek UV sugárzással szembeni, például üvegszűrővel történő árnyékolására.

2.3.   A tisztítószerekkel és szénhidrogénekkel szembeni ellenálló képesség

2.3.1.   A tisztítószerekkel szembeni ellenálló képesség

A három minta (lencsék vagy anyagminták) külső felületét 50 °C ± 5 °C hőmérsékletre kell melegíteni, majd öt percre bele kell mártani 99 rész legfeljebb 0,02 % szennyeződést tartalmazó desztillált víz és egy rész alkilaril-szulfonát 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten tartott keverékébe.

A vizsgálat végeztével a mintadarabokat 50 °C ± 5 °C hőmérsékleten meg kell szárítani. Ezután a felületüket nedves kendővel meg kell tisztítani.

2.3.2.   A szénhidrogénekkel szembeni ellenálló képesség

Ezt követően a három minta külső felületét egy percen keresztül könnyedén át kell dörzsölni egy 70 % n-heptán és 30 % toluol (térfogatszázalék) keverékébe mártott pamutkendővel, majd szabad levegőn meg kell szárítani.

2.3.3.   Eredmények

A fenti két vizsgálat egymást követő végrehajtása után a fényáteresztés Δt = (T2 - T3)/T2 átlagos változása a három mintán az e melléklet 2. függelékében leírt eljárással mérve nem haladhatja meg a 0,010 (Δtm ≤ 0,010) értéket.

2.4.   A mechanikai elhasználódással szembeni ellenálló képesség

2.4.1.   Mechanikai koptatás

A három új minta (lencse) külső felületét az e melléklet 3. függelékében leírt egyenletes mechanikai koptatásnak kell alávetni.

2.4.2.   Eredmények

A vizsgálat elvégzése után meg kell határozni az alábbi változásokat:

| fényáteresztés | : | Δt = (T2 - T3)/T2 |
| --- | --- | --- |
| és fényszóródás | : | Δd = (T5 - T4)/T2 |

fényáteresztés

:

Δt = (T2 - T3)/T2

és fényszóródás

:

Δd = (T5 - T4)/T2

a 2. függelékben leírt eljárás szerint, az ezen előírás 2.2.4.1.1. szakaszában megadott területen. A három mintán mért értékek számtani közepének ki kell elégítenie a következő egyenlőtlenségeket:

Δtm ≤ 0,100; Δdm ≤ 0,050.

2.5.   Az esetleges bevonatok tapadásának vizsgálata

2.5.1.   A minta előkészítése

A lencse bevonatának egy 20 mm × 20 mm-es területére zsilettpengével vagy tűvel kb. 2 mm × 2 mm-es négyzethálót kell vágni. A penge vagy tű nyomásának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy legalább a bevonatot átvágja.

2.5.2.   A vizsgálat leírása

Olyan ragasztószalagot kell használni, melynek a szélesség egységére vetített tapadóereje az e melléklet 4. függelékében leírt egységes körülmények között mérve 2 N/(cm szélesség) ± 20 %. A minimum 25 mm széles ragasztószalagot legalább öt percen át rá kell nyomni a fenti 2.5.1. szakasz szerint előkészített felületre.

Ezután a ragasztószalag végét úgy kell megterhelni, hogy az adott felületen ható tapadóerőt egy, a felületre merőleges erő egyenlítse ki. Ekkor a ragasztószalagot 1,5 m/s ± 0,2 m/s állandó sebességgel le kell szakítani a felületről.

2.5.3.   Eredmények

A négyzethálóval ellátott felületen nem mutatkozhat észrevehető károsodás. A metszésvonalak kereszteződésében vagy a vágások szélén megengedhetők károsodások, feltéve, hogy a károsodott terület nem haladja meg a négyzethálóval ellátott felület 15 százalékát.

2.6.   Műanyag lencsével felszerelt teljes rendszer vizsgálata

2.6.1.   A lencse felületének mechanikai elhasználódással szembeni ellenálló képessége

2.6.1.1.   Vizsgálatok

Az 1. számú rendszerminta lencséjét alá kell vetni a fenti 2.4.1. szakaszban leírt vizsgálatnak.

2.6.1.2.   Eredmények

A vizsgálat után a rendszeren vagy annak egy részén az előírásnak megfelelően elvégzett fénytani mérések eredményei nem haladhatják meg 30 százaléknál nagyobb mértékben a B50L pontra előírt legnagyobb értékeket, és adott esetben legfeljebb 10 százalékkal lehetnek kisebbek, mint a 75 R pontra előírt legkisebb értékek.

2.6.2.   Az esetleges bevonatok tapadásának vizsgálata

A 2. számú szerelési egység lencséjét alá kell vetni a fenti 2.5. szakaszban leírt vizsgálatnak.

3.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGÉNEK ELLENŐRZÉSE

3.1.   A lencsék gyártásához használt anyagok tekintetében a sorozatban gyártott szerelési egységek akkor tekinthetők az ezen előírás rendelkezéseinek megfelelőnek, ha:

| 3.1.1. | a vegyi anyagokkal, a mosószerekkel és a szénhidrogénekkel szembeni ellenálló képesség vizsgálata után a minta külső felületén szabad szemmel nem látható repedés, letöredezés vagy alakváltozás (lásd e melléklet 2.2.2., 2.3.1. és 2.3.2. szakaszát); |
| --- | --- |

3.1.1.

a vegyi anyagokkal, a mosószerekkel és a szénhidrogénekkel szembeni ellenálló képesség vizsgálata után a minta külső felületén szabad szemmel nem látható repedés, letöredezés vagy alakváltozás (lásd e melléklet 2.2.2., 2.3.1. és 2.3.2. szakaszát);

| 3.1.2. | a fenti 2.6.1.1. szakaszban leírt vizsgálat után a 2.6.1.2. szakasz szerinti mérési pontokban a fénytani értékek az ezen előírás által meghatározott gyártásmegfelelőségi határértékeken belül vannak. |
| --- | --- |

3.1.2.

a fenti 2.6.1.1. szakaszban leírt vizsgálat után a 2.6.1.2. szakasz szerinti mérési pontokban a fénytani értékek az ezen előírás által meghatározott gyártásmegfelelőségi határértékeken belül vannak.

3.2.   Ha a vizsgálati eredmények nem teljesítik a követelményeket, a vizsgálatokat meg kell ismételni a rendszer újabb, véletlenszerűen kiválasztott mintáin.

1. függelék

A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK IDŐBELI SORRENDJE

A.   MŰANYAGOKON (AZ EZEN ELŐÍRÁS 2.2.4. SZAKASZÁNAK MEGFELELŐEN BENYÚJTOTT LENCSÉKEN VAGY ANYAGMINTÁKON) VÉGZETT VIZSGÁLATOK

| Minták | Lencsék vagy anyagminták | Lencsék |
| --- | --- | --- |
| Vizsgálatok | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1. | Korlátozott fénytani mérések (2.1.2. szakasz) |

Minták

Lencsék vagy anyagminták

Lencsék

Vizsgálatok

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1.

Korlátozott fénytani mérések (2.1.2. szakasz)

X

X

X

| 1.1.1. | Hőmérséklet-változás (2.1.1. szakasz) |
| --- | --- |

1.1.1.

Hőmérséklet-változás (2.1.1. szakasz)

X

X

X

| 1.2. | Korlátozott fénytani mérések (2.1.2. szakasz) |
| --- | --- |

1.2.

Korlátozott fénytani mérések (2.1.2. szakasz)

X

X

X

| 1.2.1. | A fényáteresztés mérése |
| --- | --- |

1.2.1.

A fényáteresztés mérése

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 1.2.2. | A fényszóródás mérése |
| --- | --- |

1.2.2.

A fényszóródás mérése

X

X

X

X

X

X

| 1.3. | Levegőben lévő anyagok (2.2.1. szakasz) |
| --- | --- |

1.3.

Levegőben lévő anyagok (2.2.1. szakasz)

X

X

X

| 1.3.1. | A fényáteresztés mérése |
| --- | --- |

1.3.1.

A fényáteresztés mérése

X

X

X

| 1.4. | Vegyi anyagok (2.2.2. szakasz) |
| --- | --- |

1.4.

Vegyi anyagok (2.2.2. szakasz)

X

X

X

| 1.4.1. | A fényszóródás mérése |
| --- | --- |

1.4.1.

A fényszóródás mérése

X

X

X

| 1.5. | Tisztítószerek (2.3.1. szakasz) |
| --- | --- |

1.5.

Tisztítószerek (2.3.1. szakasz)

X

X

X

| 1.6. | Szénhidrogének (2.3.2. szakasz) |
| --- | --- |

1.6.

Szénhidrogének (2.3.2. szakasz)

X

X

X

| 1.6.1. | A fényáteresztés mérése |
| --- | --- |

1.6.1.

A fényáteresztés mérése

X

X

X

| 1.7. | Kopás (2.4.1. szakasz) |
| --- | --- |

1.7.

Kopás (2.4.1. szakasz)

X

X

X

| 1.7.1. | A fényáteresztés mérése |
| --- | --- |

1.7.1.

A fényáteresztés mérése

X

X

X

| 1.7.2. | A fényszóródás mérése |
| --- | --- |

1.7.2.

A fényszóródás mérése

X

X

X

| 1.8. | Tapadás (2.5. szakasz) |
| --- | --- |

1.8.

Tapadás (2.5. szakasz)

X

| 1.9. | A fényforrás sugárzásával szembeni ellenálló képesség (2.2.4. szakasz) |
| --- | --- |

1.9.

A fényforrás sugárzásával szembeni ellenálló képesség (2.2.4. szakasz)

X

B.   AZ (EZEN ELŐÍRÁS 2.2.3. SZAKASZÁNAK MEGFELELŐEN BENYÚJTOTT) TELJES RENDSZEREKEN VAGY A RENDSZEREK EGY VAGY TÖBB RÉSZÉN ELVÉGZETT VIZSGÁLATOK

| Vizsgálatok | Teljes rendszerek |
| --- | --- |
| Minta száma |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Kopás (2.6.1.1. szakasz) |

Vizsgálatok

Teljes rendszerek

Minta száma

1

2

2.1.

Kopás (2.6.1.1. szakasz)

X

| 2.2. | Fotometria (2.6.1.2. szakasz) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometria (2.6.1.2. szakasz)

X

X

| 2.3. | Tapadás (2.6.2. szakasz) |
| --- | --- |

2.3.

Tapadás (2.6.2. szakasz)

2. függelék

A FÉNYSZÓRÓDÁS ÉS A FÉNYÁTERESZTÉS MÉRÉSÉNEK MÓDSZERE

1.   BERENDEZÉSEK (lásd az alábbi 1. ábrát)

Egy K kollimátor β/2 = 17,4 x 10–4 rad fél divergenciájú fénysugarát egy 6 mm-es nyílású Dτ fényrekesz korlátozza, és a mintatartó állványt ezzel szemben kell elhelyezni.

Egy szférikus aberráció szempontjából korrigált L2 akromatikus gyűjtőlencse létesít kapcsolatot a Dτ fényrekesz és az R vevő között; az L2 lencse átmérőjének akkorának kell lennie, hogy ne rekeszelje le a minta által szétszórt fényt egy β/2 = 14° fél csúcsszögű kúpon belül.

Az L2 lencse egyik kép-fókuszsíkjában egy αo/2 = 1° és αmax/2 = 12° szögű DD gyűrűs fényrekeszt kell elhelyezni.

A fényrekesz közepének azért kell átlátszatlannak lennie, hogy kizárja a közvetlenül a fényforrásból érkező fényt. A fényrekesz középső részének a fény útjából eltávolíthatónak kell lennie, de úgy, hogy pontosan az eredeti helyzetébe lehessen visszahelyezni.

Az L2 Dτ távolságot és az L2 lencse F2 fókusztávolságát úgy kell megválasztani, hogy a Dτ képe teljesen fedje az R vevőt.

Az L2 lencse esetében körülbelül 80 mm fókusztávolságot ajánlott beállítani.

Ha a kezdeti beeső fényáramot 1-nek tekintjük, az egyes leolvasások abszolút pontosságának 0,001-nél jobbnak kell lennie.

1. ábra

Optikai beállítások a fényszóródás és a fényáteresztés változásainak méréséhez

Image 24

2.   MÉRÉSEK

Az alábbi értékeket kell leolvasni:

| Leolvasás | Mintával | A DD központi részével | Mért jellemző |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | Nem | Nem | Beeső fényáram kezdeti leolvasáskor |
| T2 | Igen
  (vizsgálat előtt) | Nem | Az új anyag által 24 fokos mezőben átbocsátott fényáram |
| T3 | Igen
  (vizsgálat előtt) | Nem | A vizsgált anyag által 24 fokos mezőben átbocsátott fényáram |
| T4 | Igen
  (vizsgálat előtt) | Igen | Az új anyag által szétszórt fényáram |
| T5 | Igen
  (vizsgálat előtt) | Igen | A vizsgált anyag által szétszórt fényáram |

Leolvasás

Mintával

A DD központi részével

Mért jellemző

T1

Nem

Nem

Beeső fényáram kezdeti leolvasáskor

T2

Igen

(vizsgálat előtt)

Nem

Az új anyag által 24 fokos mezőben átbocsátott fényáram

T3

Igen

(vizsgálat előtt)

Nem

A vizsgált anyag által 24 fokos mezőben átbocsátott fényáram

T4

Igen

(vizsgálat előtt)

Igen

Az új anyag által szétszórt fényáram

T5

Igen

(vizsgálat előtt)

Igen

A vizsgált anyag által szétszórt fényáram

3. függelék

A PERMETEZÉSES VIZSGÁLAT MÓDSZERE

1.   A VIZSGÁLÓBERENDEZÉS

1.1.   Szórópisztoly

A használt szórópisztolyt 1,3 mm átmérőjű fúvókával kell ellátni, amely 6,0 bar –0/+0,5 bar nyomás mellett 0,24 ± 0,02 l/perc folyadékáramot biztosít.

Ilyen üzemi körülmények között a kilövellt sugárnak a fúvókától 380 mm ± 10 mm távolságra elhelyezett koptatásnak kitett felületen 170 mm ± 50 mm átmérőjűnek kell lennie.

1.2.   Vizsgálati keverék

A vizsgálati keverék az alábbiakból áll:

| | a Mohs-skála szerint 7-es keménységi fokú kvarchomok, 0 és 0,2 mm közötti szemcsemérettel, közel normális eloszlásban, 1,8 és 2 közötti szögtényezővel; |
| --- | --- |

a Mohs-skála szerint 7-es keménységi fokú kvarchomok, 0 és 0,2 mm közötti szemcsemérettel, közel normális eloszlásban, 1,8 és 2 közötti szögtényezővel;

| | 205 g/m3-t nem meghaladó keménységű víz, literenként 25 g homokkal keverve. |
| --- | --- |

205 g/m3-t nem meghaladó keménységű víz, literenként 25 g homokkal keverve.

2.   VIZSGÁLAT

A fényszórók lencséinek külső felületét egyszer vagy többször ki kell tenni a fent leírt homoksugárnak. A sugarat közel merőlegesen kell a vizsgálandó felületre szórni.

A kopást a vizsgálandó lencsék mellett referenciaként elhelyezett egy vagy több üvegmintával kell ellenőrizni. A keveréket addig kell a mintá(k)ra szórni, amíg a mintá(ko)n a 2. függelékben leírt módszerrel mért fényszóródás-változás értéke megfelel a következő egyenletnek: Δd = (T5 - T4)/T2 = 0,0250 ± 0,0025.

Több referenciaminta használatával ellenőrizhető, hogy a teljes vizsgálandó felület egyenletesen kopott-e meg.

4. függelék

RAGASZTÓSZALAGOS TAPADÁSI VIZSGÁLAT

1.   CÉL

Ez a módszer lehetővé teszi egy ragasztószalag üveglaphoz való lineáris tapadási erejének egységes körülmények között történő meghatározását.

2.   ALAPELV

Az eljárás a ragasztószalagnak az üveglapról 90°-os szögben történő leszakításához szükséges erőt méri.

3.   ELŐÍRT KÖRNYEZETI FELTÉTELEK

A környezeti hőmérsékletnek 23 °C ± 5 °C-nak, a relatív páratartalomnak 65 ± 15 százaléknak kell lennie.

4.   PRÓBADARABOK

A vizsgálat előtt a vizsgálandó ragasztószalag-tekercset 24 órán át a megadott környezetben kell kondicionálni (lásd a fenti 3. szakaszt).

Minden tekercsből öt darab, 400 mm hosszú próbadarabot kell megvizsgálni. A tekercsről az első három fordulattal letekert ragasztószalagot el kell dobni, és utána kell levágni a próbadarabokat.

5.   ELJÁRÁS

A vizsgálatot a fenti 3. szakaszban előírt környezeti feltételek mellett kell elvégezni.

Az öt próbadarabot a ragasztószalag kb. 300 mm/s sebességű radiális letekerésével kell levenni, és 15 másodpercen belül az alábbiak szerint kell felhelyezni:

A szalagot folyamatosan előrehaladva kell az üveglapra ragasztani, enyhe hosszirányú, ujjal való dörzsölés mellett, túlzott nyomás nélkül, úgy, hogy a ragasztó és az üveglap között ne maradjanak levegőbuborékok.

A felragasztott szalagot 10 percig az előírt környezeti feltételek között kondicionálni kell.

A próbadarab egy kb. 25 mm-es szakaszát a próbadarab tengelyére merőleges síkban le kell húzni az üvegről.

Az üveglapot rögzíteni kell, és a ragasztószalag szabad végét 90 fokban fel kell hajtani. Olyan irányú erőt kell alkalmazni, hogy a szalag és az üveglap közötti elválasztó vonal merőleges legyen mind erre az erőre, mind pedig az üveglemezre.

Ezt követően a szalagot 300 mm/s ± 30 mm/s sebességgel le kell húzni, és az ehhez szükséges erőt rögzíteni kell.

6.   EREDMÉNYEK

A kapott öt értéket sorba kell rendezni, és a középértéket kell a mérés eredményének tekinteni. Ezt az értéket a szalagszélesség egy centiméterére számítva N/cm-ben kell kifejezni.

---

7. MELLÉKLET

A HATÓSÁGI MINTAVÉTELRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   A megfelelőségi követelmények akkor tekinthetők az ezen előírás rendelkezései szerint mechanikai és geometriai szempontból teljesítettnek, ha az eltérések nem haladják meg az elkerülhetetlen gyártástechnológiai szórás mértékét. Ez a feltétel a színre is vonatkozik.

1.2.   A fénytani jellemzők vonatkozásában a sorozatgyártású rendszerek megfelelősége kétségtelen, ha a véletlenszerűen kiválasztott, feszültség alatti fényforrással felszerelt rendszer – indokolt esetben az ezen előírás 9. melléklete 1. és 2. szakaszának értelmében korrigált – fénytani jellemzőinek vizsgálatakor:

| 1.2.1. | egyik érték sem tér el kedvezőtlen irányban több mint 20 százalékkal az előírásban előírt értéktől;
  1.2.1.1.   a tompított fény és annak üzemmódjainak alábbi értékei esetében a legnagyobb kedvezőtlen eltérés az alábbi lehet:






  a) | a legnagyobb értékek a B50L pontban: 20 százaléknak megfelelő 170 cd és 30 százaléknak megfelelő 255 cd; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

egyik érték sem tér el kedvezőtlen irányban több mint 20 százalékkal az előírásban előírt értéktől;

1.2.1.1.   a tompított fény és annak üzemmódjainak alábbi értékei esetében a legnagyobb kedvezőtlen eltérés az alábbi lehet:

a)

a legnagyobb értékek a B50L pontban: 20 százaléknak megfelelő 170 cd és 30 százaléknak megfelelő 255 cd;

| b) | a legnagyobb értékek a III. zónában és a BLL szakaszon: 20 százaléknak megfelelő 255 cd és 30 százaléknak megfelelő 380 cd; |
| --- | --- |

b)

a legnagyobb értékek a III. zónában és a BLL szakaszon: 20 százaléknak megfelelő 255 cd és 30 százaléknak megfelelő 380 cd;

| c) | a legnagyobb értékek az E, F1, F2 és F3. szakaszon: 20 százaléknak megfelelő 170 cd és 30 százaléknak megfelelő 255 cd; |
| --- | --- |

c)

a legnagyobb értékek az E, F1, F2 és F3. szakaszon: 20 százaléknak megfelelő 170 cd és 30 százaléknak megfelelő 255 cd;

| d) | a legkisebb értékek a BR, P pontban, az S50 + S50LL + S50RR, S100 + S100LL + S100RR csoportoknál és az ezen előírás 3. mellékletében lévő 1. táblázat 4. lábjegyzetében előírt (B50L, BR, BRR, BLL) pontokban: az előírt érték fele (20 százalékkal egyenértékű) és az előírt érték háromnegyede (30 százalékkal egyenértékű). |
| --- | --- |

d)

a legkisebb értékek a BR, P pontban, az S50 + S50LL + S50RR, S100 + S100LL + S100RR csoportoknál és az ezen előírás 3. mellékletében lévő 1. táblázat 4. lábjegyzetében előírt (B50L, BR, BRR, BLL) pontokban: az előírt érték fele (20 százalékkal egyenértékű) és az előírt érték háromnegyede (30 százalékkal egyenértékű).

1.2.1.2.   Mivel a távolsági fény esetében a HV pont a 0,75 Imax izolux görbén belül helyezkedik el, az ezen előírás 6.3.2. szakaszában meghatározott mérési pontokban mért fénytani értékek esetében a maximális értékek tekintetében +20 %, a minimális értékek tekintetében pedig –20 % eltérés mutatkozik.

| 1.2.2. | Ha a fent leírt vizsgálat eredményei nem felelnek meg a követelménynek, módosítani lehet a rendszer beállítását, feltéve, hogy a fénysugár tengelye nem mozdul el 0,5 foknál nagyobb mértékben jobb vagy bal felé és 0,2 foknál nagyobb mértékben felfelé és lefelé. Ezek a rendelkezések nem vonatkoznak az ezen előírás 6.3.1.1. szakaszában meghatározott világítóegységekre. |
| --- | --- |

1.2.2.

Ha a fent leírt vizsgálat eredményei nem felelnek meg a követelménynek, módosítani lehet a rendszer beállítását, feltéve, hogy a fénysugár tengelye nem mozdul el 0,5 foknál nagyobb mértékben jobb vagy bal felé és 0,2 foknál nagyobb mértékben felfelé és lefelé. Ezek a rendelkezések nem vonatkoznak az ezen előírás 6.3.1.1. szakaszában meghatározott világítóegységekre.

| 1.2.3. | Ha a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a vizsgálatokat egy másik szabványos (etalon) fényforrás és/vagy tápellátó és szabályozó berendezés használatával meg kell ismételni. |
| --- | --- |

1.2.3.

Ha a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a vizsgálatokat egy másik szabványos (etalon) fényforrás és/vagy tápellátó és szabályozó berendezés használatával meg kell ismételni.

| 1.2.4. | A nyilvánvalóan hibás rendszereket figyelmen kívül kell hagyni. |
| --- | --- |

1.2.4.

A nyilvánvalóan hibás rendszereket figyelmen kívül kell hagyni.

| 1.2.5. | A referenciajelet nem kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

1.2.5.

A referenciajelet nem kell figyelembe venni.

2.   ELSŐ MINTAVÉTEL

Az első mintavétel során négy rendszert kell véletlenszerűen kiválasztani. Az első két mintát A-val, a második két mintát B-vel kell jelölni.

2.1.   A megfelelőség kétségtelen

2.1.1.   Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású rendszerek megfelelősége kétségtelen, ha a rendszerek mért értékeinek eltérése – kedvezőtlen irányban – az alábbiak szerint alakul:

| 2.1.1.1. | A minta








  A1: | az egyik rendszernél | | 0 százalék |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | a másik rendszernél | legfeljebb | 20 százalék |
| A2: | mindkét rendszernél | több mint | 0 százalék |
| | | de legfeljebb | 20 százalék |

2.1.1.1.

A minta

A1:

az egyik rendszernél

0 százalék

a másik rendszernél

legfeljebb

20 százalék

A2:

mindkét rendszernél

több mint

0 százalék

de legfeljebb

20 százalék

A mérés folytatása a B mintával.

| 2.1.1.2. | B minta







  B1: | mindkét rendszernél | 0 százalék |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

B minta

B1:

mindkét rendszernél

0 százalék

2.1.2.   vagy ha az A minta esetében teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek.

2.2.   A megfelelőség kétséges

2.2.1.   Az e melléklet 1. ábráján látható mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású rendszerek megfelelősége kétséges, és a gyártót fel kell szólítani a gyártási eljárásnak az előírt követelmények szerinti módosítására (kiigazítás), ha a rendszerek mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

| 2.2.1.1. | A minta








  A3: | az egyik rendszernél | legfeljebb | 20 százalék |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | a másik rendszernél | több mint | 20 százalék |
| | | de legfeljebb | 30 százalék |

2.2.1.1.

A minta

A3:

az egyik rendszernél

legfeljebb

20 százalék

a másik rendszernél

több mint

20 százalék

de legfeljebb

30 százalék

| 2.2.1.2. | B minta








  B2: | az A2 esetben | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | az egyik rendszernél | több mint | 0 százalék |
| | | de legfeljebb | 20 százalék |
| | a másik rendszernél | legfeljebb | 20 százalék |
| B3: | az A2 esetben | | |
| | az egyik rendszernél | | 0 százalék |
| | a másik rendszernél | több mint | 20 százalék |
| | | de legfeljebb | 30 százalék |

2.2.1.2.

B minta

B2:

az A2 esetben

az egyik rendszernél

több mint

0 százalék

de legfeljebb

20 százalék

a másik rendszernél

legfeljebb

20 százalék

B3:

az A2 esetben

az egyik rendszernél

0 százalék

a másik rendszernél

több mint

20 százalék

de legfeljebb

30 százalék

2.2.2.   vagy ha az A minta esetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek.

2.3.   A jóváhagyás visszavonása

A megfelelőség kétséges, és az ezen előírás 10. szakaszát kell alkalmazni, ha – az e melléklet 1. ábrája szerinti mintavételt követően – a rendszerek mért értékeinek az eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

| 2.3.1. | A minta








  A4: | az egyik rendszernél | legfeljebb | 20 százalék |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | a másik rendszernél | több mint | 30 százalék |
| A5: | mindkét rendszernél | több mint | 20 százalék |

2.3.1.

A minta

A4:

az egyik rendszernél

legfeljebb

20 százalék

a másik rendszernél

több mint

30 százalék

A5:

mindkét rendszernél

több mint

20 százalék

| 2.3.2. | B minta








  B4: | az A2 esetben | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | az egyik rendszernél | több mint | 0 százalék |
| | | de legfeljebb | 20 százalék |
| | a másik rendszernél | több mint | 20 százalék |
| B5: | az A2 esetben | | |
| | mindkét rendszernél | több mint | 20 százalék |
| B6: | az A2 esetben | | |
| | az egyik rendszernél | | 0 százalék |
| | a másik rendszernél | több mint | 30 százalék |

2.3.2.

B minta

B4:

az A2 esetben

az egyik rendszernél

több mint

0 százalék

de legfeljebb

20 százalék

a másik rendszernél

több mint

20 százalék

B5:

az A2 esetben

mindkét rendszernél

több mint

20 százalék

B6:

az A2 esetben

az egyik rendszernél

0 százalék

a másik rendszernél

több mint

30 százalék

| 2.3.3. | vagy ha az A és a B minta esetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek. |
| --- | --- |

2.3.3.

vagy ha az A és a B minta esetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek.

3.   A MINTAVÉTEL MEGISMÉTLÉSE

Az A3, B2, B3 esetekben két hónappal az értesítés után ismételt mintavételt kell végezni, a legyártott készletből a megfelelő intézkedések után két-két rendszerből álló harmadik C mintát és negyedik D mintát kiválasztva.

3.1.   A megfelelőség kétségtelen

3.1.1.   Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású rendszerek megfelelősége kétségtelen, ha a rendszerek mért értékeinek eltérése az alábbiak szerint alakul:

| 3.1.1.1. | C minta








  C1: | az egyik rendszernél | | 0 százalék |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | a másik rendszernél | legfeljebb | 20 százalék |
| C2: | mindkét rendszernél | több mint | 0 százalék |
| | | de legfeljebb | 20 százalék |

3.1.1.1.

C minta

C1:

az egyik rendszernél

0 százalék

a másik rendszernél

legfeljebb

20 százalék

C2:

mindkét rendszernél

több mint

0 százalék

de legfeljebb

20 százalék

A mérés folytatása a D mintával.

| 3.1.1.2. | D minta








  D1: | a C2 esetben | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | mindkét rendszernél | | 0 százalék |

3.1.1.2.

D minta

D1:

a C2 esetben

mindkét rendszernél

0 százalék

3.1.2.   vagy ha a C minta esetében teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek.

3.2.   A megfelelőség kétséges

3.2.1.   Az e melléklet 1. ábráján látható mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású rendszerek megfelelősége kétséges, és a gyártót fel kell szólítani a gyártási eljárásnak az előírt követelmények szerinti módosítására (kiigazítás), ha a rendszerek mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

| 3.2.1.1. | D minta








  D2: | a C2 esetben | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | az egyik rendszernél | több mint | 0 százalék |
| | | de legfeljebb | 20 százalék |
| | a másik rendszernél | legfeljebb | 20 százalék |

3.2.1.1.

D minta

D2:

a C2 esetben

az egyik rendszernél

több mint

0 százalék

de legfeljebb

20 százalék

a másik rendszernél

legfeljebb

20 százalék

| 3.2.1.2. | vagy ha a C minta esetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

vagy ha a C minta esetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek.

3.3.   A jóváhagyás visszavonása

A megfelelőség kétséges, és az ezen előírás 10. szakaszát kell alkalmazni, ha – az e melléklet 1. ábrája szerinti mintavételt követően – a rendszerek mért értékeinek az eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

| 3.3.1. | C minta








  C3: | az egyik rendszernél | legfeljebb | 20 százalék |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | a másik rendszernél | több mint | 20 százalék |
| C4: | mindkét rendszernél | több mint | 20 százalék |

3.3.1.

C minta

C3:

az egyik rendszernél

legfeljebb

20 százalék

a másik rendszernél

több mint

20 százalék

C4:

mindkét rendszernél

több mint

20 százalék

| 3.3.2. | D minta








  D3: | a C2 esetben | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | az egyik rendszernél | | 0 százalék |
| | | vagy több mint | 0 százalék |
| | a másik rendszernél | több mint | 20 százalék |

3.3.2.

D minta

D3:

a C2 esetben

az egyik rendszernél

0 százalék

vagy több mint

0 százalék

a másik rendszernél

több mint

20 százalék

| 3.3.3. | vagy ha a C és a D minta esetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek. |
| --- | --- |

3.3.3.

vagy ha a C és a D minta esetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek.

4.   A TOMPÍTOTT FÉNY VILÁGOS-SÖTÉT HATÁRVONALÁNAK FÜGGŐLEGES ELTOLÓDÁSA

A tompított fény által létrehozott világos-sötét határvonal hő hatására történő függőleges eltolódásának ellenőrzéséhez a következő eljárást kell alkalmazni:

| | A melléklet 1. ábráján bemutatott mintavételi eljárást követően az A minta egyik rendszerén először háromszor egymás után végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

A melléklet 1. ábráján bemutatott mintavételi eljárást követően az A minta egyik rendszerén először háromszor egymás után végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt vizsgálati eljárást.

| | A rendszert elfogadhatónak kell tekinteni, ha a Δr nem haladja meg az 1,5 mrad értéket felfelé és a 2,5 mrad értéket lefelé. |
| --- | --- |

A rendszert elfogadhatónak kell tekinteni, ha a Δr nem haladja meg az 1,5 mrad értéket felfelé és a 2,5 mrad értéket lefelé.

| | Amennyiben ez az érték nagyobb, mint 1,5 mrad, de nem több, mint 2,0 mrad felfelé, vagy nagyobb, mint 2,5 mrad, de nem több, mint 3,0 mrad lefelé, az A minta másik rendszerén is végre kell hajtani a vizsgálatot, és a két mintán mért abszolút értékek számtani közepe nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket felfelé és a 2,5 mrad értéket lefelé.. |
| --- | --- |

Amennyiben ez az érték nagyobb, mint 1,5 mrad, de nem több, mint 2,0 mrad felfelé, vagy nagyobb, mint 2,5 mrad, de nem több, mint 3,0 mrad lefelé, az A minta másik rendszerén is végre kell hajtani a vizsgálatot, és a két mintán mért abszolút értékek számtani közepe nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket felfelé és a 2,5 mrad értéket lefelé..

| | Amennyiben azonban az A mintán mért érték meghaladja az 1,5 mrad értéket felfelé és a 2,5 mrad értéket lefelé, a B mintához tartozó két rendszeren is el kell végezni ugyanazt az eljárást, és egyik minta Δr értéke sem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket felfelé és a 2,5 mrad értéket lefelé. |
| --- | --- |

Amennyiben azonban az A mintán mért érték meghaladja az 1,5 mrad értéket felfelé és a 2,5 mrad értéket lefelé, a B mintához tartozó két rendszeren is el kell végezni ugyanazt az eljárást, és egyik minta Δr értéke sem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket felfelé és a 2,5 mrad értéket lefelé.

1. ábra

Image 25

Megjegyzés: A „berendezés” jelentése ezen az ábrán „rendszer”.

---

8. MELLÉKLET

A TOMPÍTOTT FÉNY VILÁGOS-SÖTÉT HATÁRVONALÁRA ÉS BEÁLLÍTÁSÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

1.   A VILÁGOS-SÖTÉT HATÁRVONAL MEGHATÁROZÁSA

A világos-sötét határvonalnak kellően élesnek kell lennie ahhoz, hogy lehetővé tegye a beállítást, és meg kell felelnie az alábbi követelményeknek.

1.1.   Alak (lásd az 1. ábrát)

A világos-sötét határvonal a következőkből áll

| a) | egy egyenes „vízszintes rész” bal oldali irányba; |
| --- | --- |

a)

egy egyenes „vízszintes rész” bal oldali irányba;

| b) | egy emelt „könyök–váll” rész jobb oldali irányba. |
| --- | --- |

b)

egy emelt „könyök–váll” rész jobb oldali irányba.

A „könyök–váll” résznek minden esetben élesen körülhatároltnak kell lennie.

2.   VIZUÁLIS BEÁLLÍTÁSI ELJÁRÁS

2.1.   A további vizsgálati eljárások előtt semleges állapotba kell állítani a rendszert. Az alábbi utasítások olyan világítóegységek fényére vonatkoznak, amelyeket a kérelmező beállítandó világítóegységként határozott meg.

2.2.   A fénysugarat a világos-sötét határvonal (lásd az alábbi 1. ábrát) segítségével vizuálisan kell beszabályozni. A beszabályozáshoz egy, a fényszóró előtt 10 m, illetve 25 m távolságban (az 1. melléklet 9. szakaszában megadottak szerint), valamint a H–V tengelyre merőlegesen felállított sík, függőleges mérőernyőt kell használni. Az ernyőnek elég szélesnek kell lennie ahhoz, hogy a V–V egyenes mindkét oldalán legalább 5°-os tartományban lehetővé tegye a tompított fényszóró esetében a világos-sötét határvonal vizsgálatát és beállítását.

2.3.   Függőleges beállítás esetén: a világos-sötét határvonal vízszintes részét a B egyenes alól felfelé kell mozdítani, és azt névleges helyzetébe, a H–H egyenes alatt egy százalékra (25 cm) kell állítani.

1. ábra

Névleges világos-sötét batárvonal elhelyezkedése

Függőleges beállítási tűrésmező

„Világos-sötét határvonal"

Vízszintes beállítási tűrésmező

„Váll”

„Könyök”

Megjegyzés: a függőleges és a vízszintes egyenesek léptéke különböző.

2.4.   Vízszintes beállítás esetén: a világos-sötét határvonal „könyök–váll” részét a következőképpen kell elmozdítani:

| | Jobb oldali közlekedés esetén:






  a) | jobbról balra, majd ezt követően vízszintesen is be kell állítani olyan módon, hogy:






  i. | a 0,2° D egyenes fölött annak „váll” része a bal felé nem lépheti át az A egyenest; és |
| --- | --- | --- | --- |

Jobb oldali közlekedés esetén:

a)

jobbról balra, majd ezt követően vízszintesen is be kell állítani olyan módon, hogy:

i.

a 0,2° D egyenes fölött annak „váll” része a bal felé nem lépheti át az A egyenest; és

| ii. | a 0,2° D egyenes vagy alatta a „váll” keresztezze az A egyenest; és |
| --- | --- |

ii.

a 0,2° D egyenes vagy alatta a „váll” keresztezze az A egyenest; és

| iii. | a „könyök” töréspontja lényegében a V–V egyenestől balra vagy jobbra, attól +/–0,5 fokon belül essen. |
| --- | --- |

iii.

a „könyök” töréspontja lényegében a V–V egyenestől balra vagy jobbra, attól +/–0,5 fokon belül essen.

Vagy

| | bal oldali közlekedés esetén:






  b) | balról jobbra, majd ezt követően vízszintesen is be kell állítani olyan módon, hogy:






  i. | a 0,2° D egyenes fölött annak „váll” része a jobb felé nem lépheti át az A egyenest; és |
| --- | --- | --- | --- |

bal oldali közlekedés esetén:

b)

balról jobbra, majd ezt követően vízszintesen is be kell állítani olyan módon, hogy:

i.

a 0,2° D egyenes fölött annak „váll” része a jobb felé nem lépheti át az A egyenest; és

| ii. | a 0,2° D egyenes vagy alatta a „váll” keresztezze az A egyenest; és |
| --- | --- |

ii.

a 0,2° D egyenes vagy alatta a „váll” keresztezze az A egyenest; és

| iii. | a „könyök” töréspontja lényegében a V–V egyenestől balra vagy jobbra, attól +/–0,5 fokon belül essen. |
| --- | --- |

iii.

a „könyök” töréspontja lényegében a V–V egyenestől balra vagy jobbra, attól +/–0,5 fokon belül essen.

2.5.   Amennyiben az így beállított fényszóró nem felel meg a 3. mellékletben meghatározott követelményeknek, megengedhető a beállítás módosítása, feltéve, hogy a fénynyaláb tengelye nem tér el:

| | vízszintesen az A egyenestől az alábbiaknál nagyobb mértékben: 0,5° balra vagy 0,75° jobbra; |
| --- | --- |

vízszintesen az A egyenestől az alábbiaknál nagyobb mértékben: 0,5° balra vagy 0,75° jobbra;

| | függőlegesen a B egyenestől 0,25°-nál nagyobb mértékben lefelé vagy felfelé. |
| --- | --- |

függőlegesen a B egyenestől 0,25°-nál nagyobb mértékben lefelé vagy felfelé.

2.6.   Ha azonban a függőleges beállítás a kívánt helyzetbe nem végezhető el ismételten a fenti 2.5. szakaszban foglalt tűrésen belül, a világos-sötét határvonal (az alábbi 2.7. szakaszban meghatározott) minimális minőségi követelményeinek történő megfelelés vizsgálatára, valamint a fénynyaláb függőleges és vízszintes beállítására az alábbi 3. szakaszban bemutatott műszeres módszert kell alkalmazni.

2.7.   A világos-sötét határvonal minőségének mérése

A minimális élesség meghatározására méréseket kell végezni a világos-sötét határvonal vízszintes részét 0,05° fokos lépésekben letapogatva az alábbi mérési távolságok egyikén:

| a) | 10 m-es mérési távolságnál kb. 10 mm átmérőjű detektorral; vagy |
| --- | --- |

a)

10 m-es mérési távolságnál kb. 10 mm átmérőjű detektorral; vagy

| b) | 25 m-es mérési távolságnál kb. 30 mm átmérőjű detektorral. |
| --- | --- |

b)

25 m-es mérési távolságnál kb. 30 mm átmérőjű detektorral.

A vizsgálat végzéséhez használt mérési távolságot fel kell jegyezni az értesítés 9.8. pontjában (lásd ezen előírás 1. mellékletét).

A minimális élesség meghatározására méréseket kell végezni a világos-sötét határvonal vízszintes részét 0,05° fokos lépésekben letapogatva, kizárólag 25 méter mérési távolságról és körülbelül 30 mm-es átmérőjű detektorral.

A világos-sötét határvonal minősége megfelelőnek minősül, ha a lenti 2.1–2.3. szakasz követelményei legalább egy méréssorozatban teljesülnek.

2.7.1.   Legfeljebb egy világos-sötét határvonal lehet látható (1).

2.7.2.   A világos-sötét határvonal élessége

A G élességi tényezőt a világos-sötét határvonal vízszintes részén a V-V egyenestől 2,5°-ra letapogatva kell mérni, ahol:

| | G = (log Εβ – log E(β + 0,1 °)), ahol β = a fokban kifejezett függőleges helyzet. |
| --- | --- |

G = (log Εβ – log E(β + 0,1 °)), ahol β = a fokban kifejezett függőleges helyzet.

| | A G értékének legalább 0,13-nak (minimális élesség) és legfeljebb 0,40-nek (maximális élesség) kell lennie. |
| --- | --- |

A G értékének legalább 0,13-nak (minimális élesség) és legfeljebb 0,40-nek (maximális élesség) kell lennie.

2.7.3.   Linearitás

A vízszintes világos-sötét határvonalnak az a része, amely a függőleges beállítás céljára szolgál, legyen vízszintes a V-V egyenestől 1,5° és 3,5° távolságra lévő egyenesek között (lásd az alábbi 3. szakasz 1a. ábráját):

| a) | A világos-sötét határvonal gradiens inflexiós pontját az 1,5°-nál, 2,5°-nál és 3,5°-nál elhelyezkedő függőleges egyeneseken a következő egyenlettel kell meghatározni:
  (d2 (log E) / dβ2 = 0). |
| --- | --- |

a)

A világos-sötét határvonal gradiens inflexiós pontját az 1,5°-nál, 2,5°-nál és 3,5°-nál elhelyezkedő függőleges egyeneseken a következő egyenlettel kell meghatározni:

(d2 (log E) / dβ2 = 0).

| b) | A meghatározott inflexiós pontok közötti legnagyobb függőleges távolság nem lehet nagyobb 0,2°-nál. |
| --- | --- |

b)

A meghatározott inflexiós pontok közötti legnagyobb függőleges távolság nem lehet nagyobb 0,2°-nál.

2.8.   Ha egy részleges fénysugárnak csak vízszintes világos-sötét határvonala van: nincsenek a vízszintes beállításra vonatkozó különleges követelmények, ha a kérelmező nem állapított meg ilyeneket.

2.9.   Valamely világítóegység olyan világos-sötét határvonalának, amelyet a kérelmező leírása szerint nem külön beállításra terveztek, meg kell felelnie a vonatkozó követelményeknek.

2.10.   Amikor a világítóegységeket az ezen előírás 5.2. és 6.2.1.1. szakasza rendelkezéseinek megfelelően a kérelmező által meghatározott módon állítják be: az esetleges világos-sötét határvonal alakjának és helyzetének meg kell felelnie az ezen előírás 3. mellékletének 2. táblázatában szereplő követelményeknek.

2.11.   A tompított fény minden további üzemmódja esetében az esetleges világos-sötét határvonal alakjának és helyzetének automatikusan meg kell felelnie az ezen előírás 3. mellékletének 2. táblázatában szereplő vonatkozó követelményeknek.

2.12.   A külön felszerelésre szánt világítóegységekre a kérelmező előírása szerinti külön kezdeti beállítási eljárás alkalmazható a fenti 2.1–2.6. szakasz rendelkezései alapján.

3.   FÜGGŐLEGES ÉS VÍZSZINTES BEÁLLÍTÁS

Ha a világos-sötét határvonal megfelel e melléklet 2. szakasza minőségi követelményeinek, a fénybeállítást műszeresen is el lehet végezni.

1a. ábra

A világos-sötét határvonal minőségének mérése

A függőleges letapogatáshoz használt egyenesek

„Világos-sötét határvonal"

Megjegyzés: a függőleges és a vízszintes egyenesek léptéke különböző.

3.1.   Függőleges beállítás

A B egyenes alól felfelé haladva (lásd a lenti 2. ábrán) függőleges letapogatást kell végezni a világos-sötét határvonal vízszintes részén a V-V egyenestől 2,5°-ra. Az inflexiós pont (ahol d2 (log E) / dv2 = 0) a B egyenesen meghatározva és elhelyezve, amely a H-H alatt egy százalékkal található.

3.2.   Vízszintes beállítás

A kérelmezőnek meg kell adnia, hogy az alábbi vízszintes beállítási módszerek közül melyiket választotta:

| a) | a „0,2 D egyenes” módszer (lásd az alábbi 2. ábrát).
  A lámpa függőleges beállítása után a 0,2° D vízszintes egyenes mentén kell letapogatást végezni a bal oldali 5° távolságtól a jobb oldali 5° távolságig. A G = (log Εβ – log E(β + 0,1°)) képlettel meghatározott maximális „G” gradiens, ahol β a fokokban megadott vízszintes helyzet, melynek értéke nem lehet 0,08-nál kevesebb.
  A 0,2 D egyenesen található inflexiós pontot az A egyenesen kell elhelyezni.

  2. ábra


  Függőleges és vízszintes műszeres beállítás – A vízszintes egyenes letapogatási módszere




  A függőleges letapogatáshoz használt egyenes
  A vízszintes letapogatáshoz használt egyenes
  „Világos-sötét határvonal"

  Megjegyzés: a függőleges és a vízszintes egyenesek léptéke különböző. |
| --- | --- |

a)

a „0,2 D egyenes” módszer (lásd az alábbi 2. ábrát).

A lámpa függőleges beállítása után a 0,2° D vízszintes egyenes mentén kell letapogatást végezni a bal oldali 5° távolságtól a jobb oldali 5° távolságig. A G = (log Εβ – log E(β + 0,1°)) képlettel meghatározott maximális „G” gradiens, ahol β a fokokban megadott vízszintes helyzet, melynek értéke nem lehet 0,08-nál kevesebb.

A 0,2 D egyenesen található inflexiós pontot az A egyenesen kell elhelyezni.

2. ábra

Függőleges és vízszintes műszeres beállítás – A vízszintes egyenes letapogatási módszere

A függőleges letapogatáshoz használt egyenes

A vízszintes letapogatáshoz használt egyenes

„Világos-sötét határvonal"

Megjegyzés: a függőleges és a vízszintes egyenesek léptéke különböző.

| b) | A „3 vonal” módszere (lásd az alábbi 3. ábrát).
  A lámpa függőleges beszabályozását követően három függőleges egyenes mentén kell letapogatást végezni 2°D-től 2°U-ig 1°R, 2°R és 3°R-nél. A megfelelő „G” maximális gradienst az alábbi képlettel kell meghatározni:
  G = (log Εβ – log E(β + 0,1°))
  ahol β a fokban kifejezett függőleges helyzet, és nem lehet kisebb 0,08-nál. A három egyenesen beazonosított inflexiós pontok segítségével meg kell határozni egy egyenest. A függőleges beállítás során talált egyenes és a B egyenes metszéspontját a V egyenesen kell elhelyezni.

  3. ábra


  Műszeres függőleges és vízszintes beállítás – Három egyenessel történő letapogatási módszer




  Az inflexiós pontok alapján meghatározott egyenes
  A függőleges letapogatáshoz használt egyenes
  Világos-sötét határvonal

  Megjegyzés: a függőleges és a vízszintes egyenesek léptéke különböző. |
| --- | --- |

b)

A „3 vonal” módszere (lásd az alábbi 3. ábrát).

A lámpa függőleges beszabályozását követően három függőleges egyenes mentén kell letapogatást végezni 2°D-től 2°U-ig 1°R, 2°R és 3°R-nél. A megfelelő „G” maximális gradienst az alábbi képlettel kell meghatározni:

G = (log Εβ – log E(β + 0,1°))

ahol β a fokban kifejezett függőleges helyzet, és nem lehet kisebb 0,08-nál. A három egyenesen beazonosított inflexiós pontok segítségével meg kell határozni egy egyenest. A függőleges beállítás során talált egyenes és a B egyenes metszéspontját a V egyenesen kell elhelyezni.

3. ábra

Műszeres függőleges és vízszintes beállítás – Három egyenessel történő letapogatási módszer

Az inflexiós pontok alapján meghatározott egyenes

A függőleges letapogatáshoz használt egyenes

Világos-sötét határvonal

Megjegyzés: a függőleges és a vízszintes egyenesek léptéke különböző.

---

(1)  Amint objektív vizsgálati módszer áll rendelkezésre, ezt a szakaszt módosítani kell.

---

9. MELLÉKLET

A FÉNYTANI MÉRÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

1.   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1.1.   A rendszert vagy annak egy vagy több részét gonio(foto)méter-rendszerre kell szerelni.

1.2.   A megvilágítási értékeket egy 65 mm oldalú négyzetben lévő és az egyes világítóberendezések vonatkoztatási középpontjától legalább 25 méterre helyezett, a gonio(foto)méter-rendszer kiindulópontján átmenő mérési tengelyre merőlegesen elhelyezett fotocellával kell meghatározni.

1.3.   A fénytani mérések közben megfelelő takarással ki kell küszöbölni a szórt tükröződéseket.

1.4.   A fényerősségek 25 m-es névleges távolságban kerülnek megmérésre.

1.5.   A szögkoordinátákat fokban kell megadni egy olyan gömbfelületen, amely megfelel egy, a 48. számú előírás meghatározása szerinti gonio(foto)méter-rendszernek (lásd az 1. ábrát).

1. ábra

Gömbi koordinátaháló

FENT

LENT

JOBB OLDAL

BAL OLDAL

Horizont

Fényszóró

A fotometriai nyaláb tengelye

A CIE-szabványok alapján:

h: hosszúsági síkok a pólustengely körül

v: szélességi síkok a pólustengelyre merőlegesen

Pólustengely

1.6.   Minden ezzel egyenértékű fotometriai módszer elfogadható, ha betartják az ennek megfelelő vonatkozó korrelációt.

1.7.   Kerülni kell az egyes világítóegységek vonatkoztatási középpontjának minden eltolódását a szögmérő forgástengelyéhez képest. Ez különösen a függőleges irányra és a világos-sötét határvonalat létrehozó világítóegységekre vonatkozik.

A beállítást beállítóernyő segítségével kell elvégezni, és ez rövidebb távolságban is elhelyezhető, mint a fotocella.

1.8.   A világítási funkció vagy üzemmód egyes mérési pontjaira (szöghelyzeteire) vonatkozó, az ezen előírásban meghatározott fénytani követelmények az e funkció vagy üzemmód esetében alkalmazott vagy a vonatkozó követelmény által érintett összes világítóegység mért értékei összegének felére vonatkoznak.

1.8.1.   Olyan esetekben azonban, amikor egy rendelkezés csak az egyik oldalra vonatkozik, a 2-vel való osztás nem alkalmazandó. Ezek az esetek az alábbiak: a 6.2.5.2., a 6.2.8.1., a 6.3.2.1.1., a 6.3.2.1.2., a 6.3.4.1., a 6.4.6. szakasz és a 3. melléklet 1. táblázatának 4. lábjegyzete.

1.9.   A rendszer világítóegységeinek értékeit egyenként kell mérni; egyidejű méréseket lehet azonban végezni egy szerelési egység két vagy több, áramellátás szempontjából azonos típusú fényforrással rendelkező (akár teljesítményszabályozott, akár nem) világítóegységén, ha azok mérete és elhelyezkedése olyan, hogy az általuk átvilágított felület teljes egészében egy (vízszintesen mérve) legfeljebb 300 mm hosszú és egy (függőlegesen mérve) legfeljebb 150 mm széles téglalapon belül van, és ha a gyártó közös vonatkoztatási középpontot ad meg.

1.10.   A további vizsgálati eljárások előtt semleges állapotba kell állítani a rendszert.

1.11.   A rendszert vagy annak egy vagy több részét úgy kell beállítani a mérések megkezdése előtt, hogy a világos-sötét határvonal helyzete megfeleljen az ezen előírás 3. mellékletének 2. táblázatában előírt követelményeknek. A rendszer különállóan mért és világos-sötét határvonallal nem rendelkező részeit a kérelmező által meghatározott módon (felszerelési helyzetben) kell felszerelni a szögmérőre.

2.   A FÉNYFORRÁSOKKAL KAPCSOLATOS MÉRÉSI KÖRÜLMÉNYEK

2.1.   Közvetlenül a jármű feszültségén működő cserélhető izzószálas lámpák esetében:

| | A rendszert vagy annak részeit egy vagy több színtelen, 12 V névleges feszültségű szabványos (etalon) izzószálas lámpa segítségével kell ellenőrizni. A rendszer vagy annak részeinek ellenőrzésekor az egy vagy több izzószálas lámpa kapcsain mért feszültséget úgy kell beállítani, hogy a 37. számú előírás vonatkozó adatlapján megadott, 13,2 V-on kapott referencia-fényáram jöjjön létre. |
| --- | --- |

A rendszert vagy annak részeit egy vagy több színtelen, 12 V névleges feszültségű szabványos (etalon) izzószálas lámpa segítségével kell ellenőrizni. A rendszer vagy annak részeinek ellenőrzésekor az egy vagy több izzószálas lámpa kapcsain mért feszültséget úgy kell beállítani, hogy a 37. számú előírás vonatkozó adatlapján megadott, 13,2 V-on kapott referencia-fényáram jöjjön létre.

| | A méréseknél ezen izzószálas lámpák fényárama eltérhet a 37. számú előírásban megadott, 13,2 V-on kapott referencia-fényáramtól. Ebben az esetben a fényerősséget korrigálni kell a szabványos (etalon) izzószálas lámpa egyedi tényezőjével (F = Φ obj. / Φ (Voltage)). |
| --- | --- |

A méréseknél ezen izzószálas lámpák fényárama eltérhet a 37. számú előírásban megadott, 13,2 V-on kapott referencia-fényáramtól. Ebben az esetben a fényerősséget korrigálni kell a szabványos (etalon) izzószálas lámpa egyedi tényezőjével (F = Φ obj. / Φ (Voltage)).

| | A rendszer vagy annak részei akkor tekinthetők elfogadhatónak, ha legalább egy – a rendszerrel együtt adható – szabványos (etalon) izzószálas lámpával működtetve teljesíti(k) az ezen előírás 6. szakaszának követelményeit. |
| --- | --- |

A rendszer vagy annak részei akkor tekinthetők elfogadhatónak, ha legalább egy – a rendszerrel együtt adható – szabványos (etalon) izzószálas lámpával működtetve teljesíti(k) az ezen előírás 6. szakaszának követelményeit.

2.2.   Cserélhető gázkisüléses fényforrások esetében:

| | A vezérlőelőtét(ek) csatlakozóinál vagy – amennyiben a vezérlőelőtét bele van építve a fényforrásba – a fényforrás(ok) csatlakozóinál alkalmazott feszültség 13,2 V +/– 0,1 V 12 V-os rendszerek esetén. |
| --- | --- |

A vezérlőelőtét(ek) csatlakozóinál vagy – amennyiben a vezérlőelőtét bele van építve a fényforrásba – a fényforrás(ok) csatlakozóinál alkalmazott feszültség 13,2 V +/– 0,1 V 12 V-os rendszerek esetén.

| | A cserélhető gázkisüléses fényforrást alkalmazó rendszer vagy annak részrészeinek meg kell felelniük az ezen előírás vonatkozó szakaszaiban megállapított fénytani követelményeknek legalább egy, a 99. számú előírásban meghatározottak szerint legalább 15 cikluson keresztül öregített szabványos (etalon) fényforrás működtetésekor. A gázkisüléses fényforrás fényárama eltérhet a 99. számú előírásban előírt fényáramtól. |
| --- | --- |

A cserélhető gázkisüléses fényforrást alkalmazó rendszer vagy annak részrészeinek meg kell felelniük az ezen előírás vonatkozó szakaszaiban megállapított fénytani követelményeknek legalább egy, a 99. számú előírásban meghatározottak szerint legalább 15 cikluson keresztül öregített szabványos (etalon) fényforrás működtetésekor. A gázkisüléses fényforrás fényárama eltérhet a 99. számú előírásban előírt fényáramtól.

| | Ebben az esetben a mért fénytani értékeket megfelelően korrigálni kell. |
| --- | --- |

Ebben az esetben a mért fénytani értékeket megfelelően korrigálni kell.

2.3.   Közvetlenül a jármű feszültségén működő, nem cserélhető fényforrás esetében:

| | A nem cserélhető fényforrással felszerelt (izzószálas vagy más) lámpákon végzett összes mérést 6,3 V, 13,2 V, 28,0 V vagy a kérelmező által megadott feszültségen kell végezni, figyelembe véve a jármű minden más tápellátó rendszerét. |
| --- | --- |

A nem cserélhető fényforrással felszerelt (izzószálas vagy más) lámpákon végzett összes mérést 6,3 V, 13,2 V, 28,0 V vagy a kérelmező által megadott feszültségen kell végezni, figyelembe véve a jármű minden más tápellátó rendszerét.

2.4.   A jármű feszültségétől függetlenül működő és teljes mértékben a rendszer által vezérelt cserélhető vagy nem cserélhető fényforrás esetében, vagy különleges tápellátó rendszerrel táplált fényforrás esetében a fenti 2.3. szakaszban meghatározott vizsgálati feszültségeket kell alkalmazni az említett rendszer/áramellátás bemeneti kapcsain. A vizsgálati laboratórium kérheti a gyártót, hogy biztosítsa a fényforrások táplálásához szükséges különleges tápellátó berendezést.

2.5.   Az ezen előírás eltérő rendelkezése hiányában a LED-modul(oka)t 6,3 V, 13,2 V vagy 28,0 V feszültségen kell bemérni. Az elektronikus fényforrás-vezérlőegységgel vezérelt LED-modul(oka)t a kérelmező által megadottak szerint kell bemérni.

3.   A KANYARVILÁGÍTÁSI ÜZEMMÓDOKKAL KAPCSOLATOS MÉRÉSI KÖRÜLMÉNYEK

3.1.   Amennyiben a rendszer vagy annak egy vagy több része kanyarvilágítási üzemmódot biztosít, az ezen előírás 6.2. szakaszának (tompított fény) és/vagy 6.3. szakaszának (távolsági fény) követelményei a jármű fordulási sugara szerinti minden helyzetre vonatkoznak. A tompított és a távolsági fény ellenőrzésekor a következő eljárást kell alkalmazni:

| 3.1.1. | A rendszert semleges állásban (a kormány középállásában/egyenes úton haladás) és ezen kívül a jármű legkisebb fordulási sugarának megfelelő állapot(ok)ban kell vizsgálni mindkét irányban, adott esetben jelgenerátor használatával.
  3.1.1.1.   Az ezen előírás 6.2.5.2. és 6.2.5.4.1. szakaszában megállapított követelményeknek való megfelelést az 1. és a 2. kategóriájú kanyarvilágítási módok esetében újbóli vízszintes beállítás nélkül kell ellenőrizni.
  3.1.1.2.   Ellenőrizni kell az ezen előírás 6.2.5.1. és 6.3. szakaszában megállapított követelményeknek való megfelelést, attól függően, melyik érvényes:






  a) | 2. kategóriájú kanyarvilágítási üzemmód esetében: további vízszintes újraállítás nélkül; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

A rendszert semleges állásban (a kormány középállásában/egyenes úton haladás) és ezen kívül a jármű legkisebb fordulási sugarának megfelelő állapot(ok)ban kell vizsgálni mindkét irányban, adott esetben jelgenerátor használatával.

3.1.1.1.   Az ezen előírás 6.2.5.2. és 6.2.5.4.1. szakaszában megállapított követelményeknek való megfelelést az 1. és a 2. kategóriájú kanyarvilágítási módok esetében újbóli vízszintes beállítás nélkül kell ellenőrizni.

3.1.1.2.   Ellenőrizni kell az ezen előírás 6.2.5.1. és 6.3. szakaszában megállapított követelményeknek való megfelelést, attól függően, melyik érvényes:

a)

2. kategóriájú kanyarvilágítási üzemmód esetében: további vízszintes újraállítás nélkül;

| b) | 1. kategóriájú kanyarvilágítási üzemmód vagy távolsági fény kanyarvilágítási üzemmódja esetében: a megfelelő felszerelési egységnek a megfelelő ellenkező irányban történő újbóli vízszintes beállítása után (például szögmérővel). |
| --- | --- |

b)

1. kategóriájú kanyarvilágítási üzemmód vagy távolsági fény kanyarvilágítási üzemmódja esetében: a megfelelő felszerelési egységnek a megfelelő ellenkező irányban történő újbóli vízszintes beállítása után (például szögmérővel).

| 3.1.2. | 1. vagy 2. kategóriájú kanyarvilágítási üzemmód vizsgálatakor a járműnek a fenti 3.1.1. szakaszban meghatározottaktól eltérő fordulási sugara esetében: meg kell győződni arról, hogy a fényeloszlás lényegében egyenletese, és nincs-e túlzott vakító hatása. Ha ez nem erősíthető meg, ellenőrizni kell az ezen előírás 3. mellékletének 1. táblázatában megállapított követelményeknek való megfelelést. |
| --- | --- |

3.1.2.

1. vagy 2. kategóriájú kanyarvilágítási üzemmód vizsgálatakor a járműnek a fenti 3.1.1. szakaszban meghatározottaktól eltérő fordulási sugara esetében: meg kell győződni arról, hogy a fényeloszlás lényegében egyenletese, és nincs-e túlzott vakító hatása. Ha ez nem erősíthető meg, ellenőrizni kell az ezen előírás 3. mellékletének 1. táblázatában megállapított követelményeknek való megfelelést.

---

10. MELLÉKLET

LEÍRÁSI ŰRLAPOK

Legnagyobb megengedett formátum: A4 (210 × 297 mm)

AZ ADAPTÍV FÉNYSZÓRÓRENDSZEREK LEÍRÁSÁRA SZOLGÁLÓ 1. SZ. ŰRLAP

A rendszer által biztosított világítási funkciókra és a funkciók üzemmódjaira vonatkozó AFS-vezérlőjelek

| | A jel által meghatározott funkció/üzemmód(ok) (1) | |
| --- | --- | --- |
| Tompított fény | Távolsági fény |
| AFS-vezérlőjel | C osztály | V osztály | E osztály | W osztály | Műszaki jellemzők (2)

  (szükség esetén használjon külön lapot) |
| Nincs/alapértelmezett | ☐ | | | | ☐ | |
| V jel | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | |
| E jel | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | |
| W jel | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | |
| T jel | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | |
| Egyéb jelek (3) | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | |

A jel által meghatározott funkció/üzemmód(ok) (1)

Tompított fény

Távolsági fény

AFS-vezérlőjel

C osztály

V osztály

E osztály

W osztály

Műszaki jellemzők (2)

(szükség esetén használjon külön lapot)

Nincs/alapértelmezett

☐

☐

V jel

☐

☐

☐

☐

☐

E jel

☐

☐

☐

☐

☐

W jel

☐

☐

☐

☐

☐

T jel

☐

☐

☐

☐

☐

Egyéb jelek (3)

☐

☐

☐

☐

☐

AZ ADAPTÍV FÉNYSZÓRÓRENDSZEREK LEÍRÁSÁRA SZOLGÁLÓ 2. SZ. ŰRLAP

A világos-sötét határvonalak, a világítóegységek beállító berendezései és beállítási eljárásai

| A világítóegység száma (4) | Világos-sötét határvonal (5) | Beállító berendezés | Jellemzők és további rendelkezések (adott esetben) (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| A világítóegység biztosítja a tompított fény egy vagy több világos-sötét határvonalát, vagy hozzájárul ahhoz | függőleges | vízszintes |
| az ezen előírás 8. mellékletében meghatározottak szerint (6) | és az ezen előírás 6.4.6. szakaszának rendelkezései alkalmazandók (6) | Egyedi („fő”) (6)
   (9) | Az alábbi számú fő egységhez csatlakozik (7) | Egyedi („fő”) (6)
   (9) | Az alábbi számú „fő” egységhez csatlakozik (7) |
| 1 | igen/nem | igen/nem | igen/nem | .. .. | igen/nem | .. .. | |
| 2 | igen/nem | igen/nem | igen/nem | .. .. | igen/nem | .. .. | |
| 3 | igen/nem | igen/nem | igen/nem | .. .. | igen/nem | .. .. | |
| 4 | igen/nem | igen/nem | igen/nem | .. .. | igen/nem | .. .. | |
| 5 | igen/nem | igen/nem | igen/nem | .. .. | igen/nem | .. .. | |
| 6 | igen/nem | igen/nem | igen/nem | .. .. | igen/nem | .. .. | |
| 7 | igen/nem | igen/nem | igen/nem | .. .. | igen/nem | .. .. | |

A világítóegység száma (4)

Világos-sötét határvonal (5)

Beállító berendezés

Jellemzők és további rendelkezések (adott esetben) (8)

A világítóegység biztosítja a tompított fény egy vagy több világos-sötét határvonalát, vagy hozzájárul ahhoz

függőleges

vízszintes

az ezen előírás 8. mellékletében meghatározottak szerint (6)

és az ezen előírás 6.4.6. szakaszának rendelkezései alkalmazandók (6)

Egyedi („fő”) (6)
   (9)

Az alábbi számú fő egységhez csatlakozik (7)

Egyedi („fő”) (6)
   (9)

Az alábbi számú „fő” egységhez csatlakozik (7)

1

igen/nem

igen/nem

igen/nem

.. ..

igen/nem

.. ..

2

igen/nem

igen/nem

igen/nem

.. ..

igen/nem

.. ..

3

igen/nem

igen/nem

igen/nem

.. ..

igen/nem

.. ..

4

igen/nem

igen/nem

igen/nem

.. ..

igen/nem

.. ..

5

igen/nem

igen/nem

igen/nem

.. ..

igen/nem

.. ..

6

igen/nem

igen/nem

igen/nem

.. ..

igen/nem

.. ..

7

igen/nem

igen/nem

igen/nem

.. ..

igen/nem

.. ..

---

(1)  X-szel jelölje be az alkalmazandó kombinációnak megfelelő rubrikákat.

(2)  Közlendő adatok:

| a) | fizikai jelleg (elektromos áramerősség/feszültség, optikai, mechanikai, hidraulikai, pneumatikus stb.) |
| --- | --- |

a)

fizikai jelleg (elektromos áramerősség/feszültség, optikai, mechanikai, hidraulikai, pneumatikus stb.)

| b) | az információ típusa (folyamatos/analóg, bináris, digitálisan kódolt stb.) |
| --- | --- |

b)

az információ típusa (folyamatos/analóg, bináris, digitálisan kódolt stb.)

| c) | időtől függő adatok (időállandó, felbontás stb.) |
| --- | --- |

c)

időtől függő adatok (időállandó, felbontás stb.)

| d) | a jel állapota, amikor teljesülnek a 48. számú előírás 6.22.7.4. szakasza szerinti feltételek |
| --- | --- |

d)

a jel állapota, amikor teljesülnek a 48. számú előírás 6.22.7.4. szakasza szerinti feltételek

| e) | a jel állapota hiba esetén (a rendszer bemeneti jelére vonatkozóan). |
| --- | --- |

e)

a jel állapota hiba esetén (a rendszer bemeneti jelére vonatkozóan).

(3)  A kérelmező leírása szerint; szükség esetén használjon külön lapot.

(4)  A rendszer minden egyes világítóegységének megnevezése az ezen előírás 1. mellékletében jelzettek és az ezen előírás 2.2.1. szakasza szerinti rajzon feltüntetettek szerint; szükség esetén használjon további lapokat.

(5)  A 48. számú előírás 6.22.6.1.2. szakasza rendelkezéseinek megfelelően

(6)  A nem kívánt rész törlendő.

(7)  Adott esetben tüntesse fel a megfelelő világítóegység(ek) számát.

(8)  Olyan adatok, mint például a világítóegységek vagy a világítóegységek szerelvényei beállításának sorrendje, illetve a beállítási folyamatra vonatkozó minden további rendelkezés.

(9)  A „fő” világítóegység beállítása más világítóegység(ek) beállítását is maga után vonhatja.

---

11. MELLÉKLET

A LED-MODULOKRA ÉS A LED-MODULOKAT TARTALMAZÓ ADAPTÍV FÉNYSZÓRÓRENDSZEREKRE (AFS) VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

1.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

1.1.   Minden egyes benyújtott LED-modul-mintának az adott esetben azzal együtt szállított egy vagy több elektronikus fényforrás-vezérlőegységgel történő vizsgálatkor meg kell felelnie az ezen előírás vonatkozó követelményeinek.

1.2.   A LED-modul(oka)t úgy kell kialakítani, hogy a normál használat során üzemképes(ek) legyen(ek) és maradjon (maradjanak). Továbbá nem lehet tervezési vagy gyártási hibájuk. A LED-modult a vizsgálaton meg nem feleltnek kell tekinteni, ha a benne lévő LED-ek bármelyike nem megfelelő.

1.3.   A LED-modul(ok)nak szakszerűtlen beavatkozás ellen védettnek kell lennie (lenniük).

1.4.   A kivehető LED-modul(ok) kialakításának olyannak kell lennie, hogy:

| 1.4.1. | az adaptív fényszórórendszerre vonatkozó fénytani előírások akkor is teljesülnek, ha a LED-modult eltávolítják, és a kérelmező által biztosított, azonos fényforrásmodul-azonosító kódot viselő másik modulra cserélik; |
| --- | --- |

1.4.1.

az adaptív fényszórórendszerre vonatkozó fénytani előírások akkor is teljesülnek, ha a LED-modult eltávolítják, és a kérelmező által biztosított, azonos fényforrásmodul-azonosító kódot viselő másik modulra cserélik;

| 1.4.2. | Az azonos lámpatestben lévő, eltérő fényforrásmodul-azonosító kóddal rendelkező LED-modulok nem cserélhetők fel. |
| --- | --- |

1.4.2.

Az azonos lámpatestben lévő, eltérő fényforrásmodul-azonosító kóddal rendelkező LED-modulok nem cserélhetők fel.

2.   GYÁRTÁS

2.1.   A LED-modulon belüli LED-(ek)et megfelelő rögzítő elemekkel kell felszerelni.

2.2.   A rögzítő elemeknek erősnek kell lenniük, és azokat szilárdan a LED-(ek)hez és a LED-modulhoz kell erősíteni.

3.   VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

3.1.   Alkalmazás

3.1.1.   Valamennyi mintát a 4. szakaszban leírtak szerint kell vizsgálni.

3.1.2.   A LED-MODULBAN a fényforrás fajtájának a 48. számú előírás 2.7.1. szakaszában meghatározott fénykibocsátó diódának (LED-nek) kell lennie, különös tekintettel a látható sugárzás összetevőre. Másféle fényforrás nem megengedett.

3.2.   Üzemi feltételek

3.2.1.   A LED-modul üzemi feltételei

Valamennyi mintát az ezen előírás 9. mellékletének 2.5. szakaszában meghatározottak szerint kell vizsgálni. Ha e melléklet másként nem rendelkezik, az adaptív fényszórórendszerben lévő LED-modulokat a gyártó által benyújtott formában kell vizsgálni.

3.2.2.   Környezeti hőmérséklet

Az elektromos és fénytani jellemzők méréséhez az adaptív fényszórórendszert száraz és nyugodt levegőviszonyok mellett, 23°C ± 5°C hőmérsékleten kell működtetni.

3.3.   Öregítés

A kérelmező kérésére a LED-modult a vizsgálat megkezdése előtt 15 órán át működtetni kell, és le kell hűteni az ezen előírásban meghatározott környezeti hőmérsékletre.

4.   KÜLÖNÖS KÖVETELMÉNYEK ÉS VIZSGÁLATOK

4.1.   Színvisszaadás

4.1.1.   Vöröstartalom

Az ezen előírás 7. szakaszában leírt méréseken túlmenően:

az 50 V-on vizsgált LED-modul vagy a LED-modul(oka)t tartalmazó adaptív fényszórórendszer fénye legkisebb vöröstartalmának meg kell felelnie az alábbi képletnek:

Formula

ahol:

| Ee(λ) (mértékegység: W) | a besugárzás spektrumeloszlása; |
| --- | --- |
| V(λ) (mértékegység: 1) | a spektrumos fényhatékonyság; |
| (λ) (mértékegység: nm) | a hullámhossz. |

Ee(λ) (mértékegység: W)

a besugárzás spektrumeloszlása;

V(λ) (mértékegység: 1)

a spektrumos fényhatékonyság;

(λ) (mértékegység: nm)

a hullámhossz.

Ezt az értéket egy nanométeres intervallumok használatával kell kiszámítani.

4.2.   UV sugárzás

Az alacsony UV sugárzású LED-modul UV sugárzásának meg kell felelnie az alábbi képletnek:

Formula

ahol:

| | S(λ) (mértékegység: 1) a spektrumsúlyozó függvény; |
| --- | --- |

S(λ) (mértékegység: 1) a spektrumsúlyozó függvény;

| | km = 683 lm/W a sugárzás fényhasznosításának legnagyobb értéke. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W a sugárzás fényhasznosításának legnagyobb értéke.

(A többi jel meghatározását lásd a fenti 4.1.1. szakaszban).

Ezt az értéket egy nanométeres intervallumok használatával kell kiszámítani. Az UV sugárzást az alábbi UV táblázatban feltüntetett értékekkel kell súlyozni:

UV táblázat

| Értékek: az „IRPA/INIRC Irányelvek az ibolyántúli besugárzás határértékeire” alapján. A kiválasztott hullámhosszok (nanométerben) reprezentatív jellegűek; a többi értéket interpolálással kell kiszámítani. |
| --- |
| λ | S(λ) | | λ | S(λ) | | λ | S(λ) |
| 250 | 0,430 | | 305 | 0,060 | | 355 | 0,000 16 |
| 255 | 0,520 | | 310 | 0,015 | | 360 | 0,000 13 |
| 260 | 0,650 | | 315 | 0,003 | | 365 | 0,000 11 |
| 265 | 0,810 | | 320 | 0,001 | | 370 | 0,000 09 |
| 270 | 1,000 | | 325 | 0,000 50 | | 375 | 0,000 077 |
| 275 | 0,960 | | 330 | 0,000 41 | | 380 | 0,000 064 |
| 280 | 0,880 | | 335 | 0,000 34 | | 385 | 0,000 053 |
| 285 | 0,770 | | 340 | 0,000 28 | | 390 | 0,000 044 |
| 290 | 0,640 | | 345 | 0,000 24 | | 395 | 0,000 036 |
| 295 | 0,540 | | 350 | 0,000 20 | | 400 | 0,000 030 |
| 300 | 0,300 | | | | | | |

Értékek: az „IRPA/INIRC Irányelvek az ibolyántúli besugárzás határértékeire” alapján. A kiválasztott hullámhosszok (nanométerben) reprezentatív jellegűek; a többi értéket interpolálással kell kiszámítani.

λ

S(λ)

λ

S(λ)

λ

S(λ)

250

0,430

305

0,060

355

0,000 16

255

0,520

310

0,015

360

0,000 13

260

0,650

315

0,003

365

0,000 11

265

0,810

320

0,001

370

0,000 09

270

1,000

325

0,000 50

375

0,000 077

275

0,960

330

0,000 41

380

0,000 064

280

0,880

335

0,000 34

385

0,000 053

285

0,770

340

0,000 28

390

0,000 044

290

0,640

345

0,000 24

395

0,000 036

295

0,540

350

0,000 20

400

0,000 030

300

0,300

4.3.   Hőmérsékleti stabilitás

4.3.1.   Megvilágítás

4.3.1.1.   A megfelelő világítóegységek egy percnyi működése után el kell végezni a tompított fény valamennyi osztályának, valamint a távolsági fénynek a fénytani mérését a következő vizsgálati pontokban:

| Tompított fény: | : | 25 RR |
| --- | --- | --- |
| Távolsági fény: | : | HV |

Tompított fény:

:

25 RR

Távolsági fény:

:

HV

4.3.1.2.   Ezután a fenti 4.3.1.1. szakaszban említett világítóegységeket a fénytani stabilitás eléréséig kell működtetni; ez a feltétel akkor tekinthető teljesítettnek, ha a fenti 4.3.1.1. szakaszban megadott vizsgálati pontokban a megvilágítás változása bármelyik 15 perces időszakban kevesebb, mint 3 százalék. A fénytani stabilitás elérése után el kell végezni a teljes fénytani méréshez szükséges beállítást, és valamennyi előírt vizsgálati pontban meg kell határozni a fénytani értékeket.

4.3.1.3.   Ki kell számítani a fenti 4.3.1.1. szakaszban megadott vizsgálati pontokra vonatkozó, az egypercnyi működés, illetve a fénytani stabilitás kialakulása után mért fénytani értékek közötti arányt. Ezután minden egyéb vizsgálati pontban ennek az aránynak az alkalmazásával kell meghatározni az egypercnyi működés utáni fénytani értékeket.

4.3.1.4.   Az egypercnyi működés, illetve a fénytani stabilitás kialakulása után meghatározott megvilágítási értékeknek meg kell felelniük a vonatkozó fénytani követelményeknek.

4.3.2.   Szín

A kibocsátott fény egy perc elteltével, illetve az e melléklet 4.3.1.2. szakaszában leírtak szerinti fénytani stabilitás kialakulása után mért színének egyaránt az előírt színhatárokon belül kell lennie.

5.   A C OSZTÁLYÚ (ALAP) TOMPÍTOTT FÉNYT ELŐÁLLÍTÓ LED-MODUL(OK) OBJEKTÍV FÉNYÁRAMÁNAK MÉRÉSÉT A KÖVETKEZŐ MÓDON KELL VÉGEZNI:

| 5.1. | A LED-modul(ok)nak az ezen előírás 2.2.2. szakaszában meghatározott műszaki leírásban megadott elrendezésben kell lenniük. A kérelmező kérésére a műszaki szolgálat szerszámok használatával eltávolítja az optikai elemeket (másodlagos optika). Ezt az eljárást és a lent leírt mérések körülményeit a vizsgálati jegyzőkönyvben rögzíteni kell. |
| --- | --- |

5.1.

A LED-modul(ok)nak az ezen előírás 2.2.2. szakaszában meghatározott műszaki leírásban megadott elrendezésben kell lenniük. A kérelmező kérésére a műszaki szolgálat szerszámok használatával eltávolítja az optikai elemeket (másodlagos optika). Ezt az eljárást és a lent leírt mérések körülményeit a vizsgálati jegyzőkönyvben rögzíteni kell.

| 5.2. | A kérelmezőnek minden típusból egy modult kell benyújtania, adott esetben az elektronikus fényforrás-vezérlőegységgel és megfelelő útmutatással együtt.
  Megfelelő hőszabályozó rendszer (pl. hűtőborda) is átadható a megfelelő adaptív fényszórórendszer hőmérsékleti viszonyainak szimulálása céljából.
  A vizsgálat előtt minden LED-modult legalább 72 órán át öregíteni kell, a megfelelő adaptív fényszórórendszerben uralkodó körülmények között.
  Integráló gömb használata esetén a gömb átmérőjének legalább egy méternek vagy legalább tízszer akkorának kell lennie, mint a LED-modul legnagyobb mérete. A fényáramméréseket goniofotométer segítségével integrálással is el lehet végezni. Figyelembe kell venni a CIE 84 – 1989. számú kiadványban a szobahőmérsékletre, elhelyezésre stb. vonatkozó előírásokat.
  A LED-modulokat megközelítőleg egy óráig kell égetni egy zárt gömbben vagy goniofotométerben.
  A fényáramot az e melléklet 4.3.1.2. szakaszában kifejtettek szerinti stabilitás elérése után kell megmérni. |
| --- | --- |

5.2.

A kérelmezőnek minden típusból egy modult kell benyújtania, adott esetben az elektronikus fényforrás-vezérlőegységgel és megfelelő útmutatással együtt.

Megfelelő hőszabályozó rendszer (pl. hűtőborda) is átadható a megfelelő adaptív fényszórórendszer hőmérsékleti viszonyainak szimulálása céljából.

A vizsgálat előtt minden LED-modult legalább 72 órán át öregíteni kell, a megfelelő adaptív fényszórórendszerben uralkodó körülmények között.

Integráló gömb használata esetén a gömb átmérőjének legalább egy méternek vagy legalább tízszer akkorának kell lennie, mint a LED-modul legnagyobb mérete. A fényáramméréseket goniofotométer segítségével integrálással is el lehet végezni. Figyelembe kell venni a CIE 84 – 1989. számú kiadványban a szobahőmérsékletre, elhelyezésre stb. vonatkozó előírásokat.

A LED-modulokat megközelítőleg egy óráig kell égetni egy zárt gömbben vagy goniofotométerben.

A fényáramot az e melléklet 4.3.1.2. szakaszában kifejtettek szerinti stabilitás elérése után kell megmérni.

---