# Europeiska unionens L 50/2019

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 50 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 62 årgången21 februari 2019 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 50

Svensk utgåva

Lagstiftning

62 årgången21 februari 2019

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/295 av den 20 februari 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1011/2014 vad gäller ändringar i modellen för betalningsansökan med kompletterande uppgifter om finansieringsinstrument samt i modellen för räkenskaper | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/296 av den 20 februari 2019 om rättelse av vissa språkversioner av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2286 om tillämpningsföreskrifter för policyer för normal användning och metodik för bedömning av hållbarheten vad gäller avskaffande av tilläggsavgifter för roaming i slutkundsledet och ansökan som inlämnas av roamingleverantörer för denna bedömning (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/297 av den 20 februari 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 5 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/298 av den 20 februari 2019 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 vad gäller posterna om Vitryssland, Bosnien och Hercegovina samt Japan i förteckningen över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka vissa varor av fjäderfä får importeras till eller transiteras genom unionen (
  1
  ) | 20 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2019/299 av den 12 februari 2019 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i transportgemenskapens regionala styrkommitté vad gäller vissa personalfrågor i samband med genomförandet av fördraget om upprättande av en transportgemenskap | 23 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/300 av den 19 februari 2019 om upprättande av en allmän plan för hantering av kriser på området för livsmedels- och fodersäkerhet (
  1
  ) | 55 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/295 av den 20 februari 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1011/2014 vad gäller ändringar i modellen för betalningsansökan med kompletterande uppgifter om finansieringsinstrument samt i modellen för räkenskaper

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/296 av den 20 februari 2019 om rättelse av vissa språkversioner av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2286 om tillämpningsföreskrifter för policyer för normal användning och metodik för bedömning av hållbarheten vad gäller avskaffande av tilläggsavgifter för roaming i slutkundsledet och ansökan som inlämnas av roamingleverantörer för denna bedömning (
  1
  )

1

4

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/297 av den 20 februari 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

5

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/298 av den 20 februari 2019 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 vad gäller posterna om Vitryssland, Bosnien och Hercegovina samt Japan i förteckningen över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka vissa varor av fjäderfä får importeras till eller transiteras genom unionen (
  1
  )

1

20

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2019/299 av den 12 februari 2019 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i transportgemenskapens regionala styrkommitté vad gäller vissa personalfrågor i samband med genomförandet av fördraget om upprättande av en transportgemenskap

23

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/300 av den 19 februari 2019 om upprättande av en allmän plan för hantering av kriser på området för livsmedels- och fodersäkerhet (
  1
  )

1

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 21.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/295

av den 20 februari 2019

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1011/2014 vad gäller ändringar i modellen för betalningsansökan med kompletterande uppgifter om finansieringsinstrument samt i modellen för räkenskaper

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1), särskilt artiklarna 41.4, 131.6 och 137.3, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga VI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1011/2014 (2) anges modellen för betalningsansökan med kompletterande uppgifter om finansieringsinstrument i enlighet med artikel 131.6 i förordning (EU) nr 1303/2013. När det gäller förskott som betalats ut avseende statligt stöd anges i tillägg 2 till den bilagan vilket belopp av de förskotten som betalats ut och sedan antingen täckts eller inte täckts av utgifter som stödmottagarna haft inom en viss period och som ska inkluderas i betalningsansökningarna. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga VI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1011/2014 (2) anges modellen för betalningsansökan med kompletterande uppgifter om finansieringsinstrument i enlighet med artikel 131.6 i förordning (EU) nr 1303/2013. När det gäller förskott som betalats ut avseende statligt stöd anges i tillägg 2 till den bilagan vilket belopp av de förskotten som betalats ut och sedan antingen täckts eller inte täckts av utgifter som stödmottagarna haft inom en viss period och som ska inkluderas i betalningsansökningarna.

| (2) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (3) ändrades definitionen av stödmottagare i förordning (EU) nr 1303/2013. Även artikel 131.3 i förordning (EU) nr 1303/2013 ändrades, så att den nu föreskriver att när det gäller statligt stöd ska offentligt stöd som motsvarar utgifter som omfattas av en betalningsansökan ha betalats ut till stödmottagarna av det stödbeviljande organet eller, om medlemsstaterna har beslutat att stödmottagaren är det stödbeviljande organet i enlighet med artikel 2.10 a, betalats ut av stödmottagaren till det stödmottagande organet. På grund av de ändringarna bör tillägg 2 till bilaga VI till genomförandeförordning (EU) nr 1011/2014 ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (3) ändrades definitionen av stödmottagare i förordning (EU) nr 1303/2013. Även artikel 131.3 i förordning (EU) nr 1303/2013 ändrades, så att den nu föreskriver att när det gäller statligt stöd ska offentligt stöd som motsvarar utgifter som omfattas av en betalningsansökan ha betalats ut till stödmottagarna av det stödbeviljande organet eller, om medlemsstaterna har beslutat att stödmottagaren är det stödbeviljande organet i enlighet med artikel 2.10 a, betalats ut av stödmottagaren till det stödmottagande organet. På grund av de ändringarna bör tillägg 2 till bilaga VI till genomförandeförordning (EU) nr 1011/2014 ändras i enlighet med detta.

| (3) | I bilaga VII till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1011/2014 anges modellen för räkenskaper i enlighet med artikel 137.3 i förordning (EU) nr 1303/2013. När det gäller förskott som betalats ut avseende statligt stöd anges i tillägg 7 till den bilagan vilket belopp av de förskotten som betalats ut och sedan antingen täckts eller inte täckts av utgifter som stödmottagarna haft inom en viss period och som ska inkluderas i räkenskaperna. |
| --- | --- |

(3)

I bilaga VII till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1011/2014 anges modellen för räkenskaper i enlighet med artikel 137.3 i förordning (EU) nr 1303/2013. När det gäller förskott som betalats ut avseende statligt stöd anges i tillägg 7 till den bilagan vilket belopp av de förskotten som betalats ut och sedan antingen täckts eller inte täckts av utgifter som stödmottagarna haft inom en viss period och som ska inkluderas i räkenskaperna.

| (4) | När det gäller det sammanlagda beloppet av stödberättigande utgifter som bokförts i den attesterande myndighetens redovisningssystem och som tagits med i betalningsansökningarna hänvisar artikel 137.1 a i förordning (EU) nr 1303/2013 tillbaka till artikel 131 i samma förordning. På grund av ändringarna i artikel 131.3 i den förordningen bör även tillägg 7 till bilaga VII till genomförandeförordning (EU) nr 1011/2014 ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller det sammanlagda beloppet av stödberättigande utgifter som bokförts i den attesterande myndighetens redovisningssystem och som tagits med i betalningsansökningarna hänvisar artikel 137.1 a i förordning (EU) nr 1303/2013 tillbaka till artikel 131 i samma förordning. På grund av ändringarna i artikel 131.3 i den förordningen bör även tillägg 7 till bilaga VII till genomförandeförordning (EU) nr 1011/2014 ändras i enlighet med detta.

| (5) | För att säkerställa den rättsliga säkerheten och minska skillnaderna mellan de ändrade bestämmelser i förordning (EU) nr 1303/2013 som tillämpas från och med den 2 augusti 2018 eller tidigare enligt artikel 282 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 och bestämmelserna i den här förordningen så mycket som möjligt, träder denna förordning i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(5)

För att säkerställa den rättsliga säkerheten och minska skillnaderna mellan de ändrade bestämmelser i förordning (EU) nr 1303/2013 som tillämpas från och med den 2 augusti 2018 eller tidigare enligt artikel 282 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 och bestämmelserna i den här förordningen så mycket som möjligt, träder denna förordning i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från samordningskommittén för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från samordningskommittén för de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| (7) | Genomförandeförordning (EU) nr 1011/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Genomförandeförordning (EU) nr 1011/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna VI och VII till genomförandeförordning (EU) nr 1011/2014 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 februari 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1011/2014 av den 22 september 2014 om fastställande av närmare bestämmelser för genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller modeller för inlämning av vissa uppgifter till kommissionen samt närmare bestämmelser om utbyte av information mellan stödmottagare och förvaltande myndigheter, attesterande myndigheter, revisionsmyndigheter och förmedlande organ (EUT L 286, 30.9.2014, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

3

---

BILAGA

Bilagorna VI och VII ska ändras på följande sätt:

| (1) | Tillägg 2 till bilaga VI ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken till kolumn B ska ersättas med följande:

  ”Belopp som täckts av utgifter som stödmottagare haft eller, om medlemsstaterna har beslutat att stödmottagaren är det stödbeviljande organet i enlighet med artikel 2.10 a i förordning (EU) nr 1303/2013, som det stödmottagande organet haft, inom en period på tre år från det att förskottet betalades ut”. |
| --- | --- | --- |

(1)

Tillägg 2 till bilaga VI ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken till kolumn B ska ersättas med följande:

”Belopp som täckts av utgifter som stödmottagare haft eller, om medlemsstaterna har beslutat att stödmottagaren är det stödbeviljande organet i enlighet med artikel 2.10 a i förordning (EU) nr 1303/2013, som det stödmottagande organet haft, inom en period på tre år från det att förskottet betalades ut”.

| b) | Rubriken till kolumn C ska ersättas med följande:

  ”Belopp som inte har täckts av utgifter som stödmottagare haft eller, om medlemsstaterna har beslutat att stödmottagaren är det stödbeviljande organet i enlighet med artikel 2.10 a i förordning (EU) nr 1303/2013, som det stödmottagande organet haft, under en period på tre år som ännu inte löpt ut”. |
| --- | --- |

b)

Rubriken till kolumn C ska ersättas med följande:

”Belopp som inte har täckts av utgifter som stödmottagare haft eller, om medlemsstaterna har beslutat att stödmottagaren är det stödbeviljande organet i enlighet med artikel 2.10 a i förordning (EU) nr 1303/2013, som det stödmottagande organet haft, under en period på tre år som ännu inte löpt ut”.

| (2) | Tillägg 7 till bilaga VII ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken till kolumn B ska ersättas med följande:

  ”Belopp som täckts av utgifter som stödmottagare haft eller, om medlemsstaterna har beslutat att stödmottagaren är det stödbeviljande organet i enlighet med artikel 2.10 a i förordning (EU) nr 1303/2013, som det stödmottagande organet haft, inom en period på tre år från det att förskottet betalades ut”. |
| --- | --- | --- |

(2)

Tillägg 7 till bilaga VII ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken till kolumn B ska ersättas med följande:

”Belopp som täckts av utgifter som stödmottagare haft eller, om medlemsstaterna har beslutat att stödmottagaren är det stödbeviljande organet i enlighet med artikel 2.10 a i förordning (EU) nr 1303/2013, som det stödmottagande organet haft, inom en period på tre år från det att förskottet betalades ut”.

| b) | Rubriken till kolumn C ska ersättas med följande:

  ”Belopp som inte har täckts av utgifter som stödmottagare haft eller, om medlemsstaterna har beslutat att stödmottagaren är det stödbeviljande organet i enlighet med artikel 2.10 a i förordning (EU) nr 1303/2013, som det stödmottagande organet haft, under en period på tre år som ännu inte löpt ut”. |
| --- | --- |

b)

Rubriken till kolumn C ska ersättas med följande:

”Belopp som inte har täckts av utgifter som stödmottagare haft eller, om medlemsstaterna har beslutat att stödmottagaren är det stödbeviljande organet i enlighet med artikel 2.10 a i förordning (EU) nr 1303/2013, som det stödmottagande organet haft, under en period på tre år som ännu inte löpt ut”.

---

| 21.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/4

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/296

av den 20 februari 2019

om rättelse av vissa språkversioner av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2286 om tillämpningsföreskrifter för policyer för normal användning och metodik för bedömning av hållbarheten vad gäller avskaffande av tilläggsavgifter för roaming i slutkundsledet och ansökan som inlämnas av roamingleverantörer för denna bedömning

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 531/2012 av den 13 juni 2012 om roaming i allmänna mobilnät i unionen (1), särskilt artikel 6d.1,

efter att ha hört Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation, och

av följande skäl:

| (1) | De grekiska, nederländska och portugisiska språkversionerna av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2286 (2) innehåller ett fel i artikel 4.2 första stycket vad gäller beräkningen av den minimivolym dataroamingtjänster i slutkundsledet som roamingkunden ska kunna konsumera vid periodiska resor i unionen när roamingleverantören tillämpar en policy om normal användning. |
| --- | --- |

(1)

De grekiska, nederländska och portugisiska språkversionerna av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2286 (2) innehåller ett fel i artikel 4.2 första stycket vad gäller beräkningen av den minimivolym dataroamingtjänster i slutkundsledet som roamingkunden ska kunna konsumera vid periodiska resor i unionen när roamingleverantören tillämpar en policy om normal användning.

| (2) | De grekiska, nederländska och portugisiska språkversionerna av förordning (EU) 2016/2286 bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte. |
| --- | --- |

(2)

De grekiska, nederländska och portugisiska språkversionerna av förordning (EU) 2016/2286 bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommunikationskommittén. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommunikationskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

(berör ej den svenska versionen)

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 februari 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 172, 30.6.2012, s. 10.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2286 av den 15 december 2016 om tillämpningsföreskrifter för policyer för normal användning och metodik för bedömning av hållbarheten vad gäller avskaffande av tilläggsavgifter för roaming i slutkundsledet och ansökan som inlämnas av roamingleverantörer för denna bedömning (EUT L 344, 17.12.2016, s. 46).

2

---

| 21.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/297

av den 20 februari 2019

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

Gällande åtgärder

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1338/2006 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet). Åtgärderna infördes i form av en värdetull på 58,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1338/2006 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet). Åtgärderna infördes i form av en värdetull på 58,9 %.

den ursprungliga undersökningen

2

Kina

det berörda landet

| (2) | Efter en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallad den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång) beslutade rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 1153/2012 (3) att bibehålla de gällande antidumpningstullarna. |
| --- | --- |

(2)

Efter en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallad den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång) beslutade rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 1153/2012 (3) att bibehålla de gällande antidumpningstullarna.

den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång

3

1.2   Begäran om en översyn vid giltighetens utgång

Begäran om en översyn vid giltighetens utgång

| (3) | Efter offentliggörandet av tillkännagivandet om att giltighetstiden för de gällande antidumpningsåtgärderna snart kommer att löpa ut (4), mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande åtgärderna i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggörandet av tillkännagivandet om att giltighetstiden för de gällande antidumpningsåtgärderna snart kommer att löpa ut (4), mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande åtgärderna i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

4

| (4) | Begäran ingavs av UK Leather Federation (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av sämskläder, och den grundades på att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning och fortsatt skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(4)

Begäran ingavs av UK Leather Federation (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av sämskläder, och den grundades på att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning och fortsatt skada för unionsindustrin.

sökanden

1.3   Inledande av en översyn vid giltighetens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetens utgång

| (5) | Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång offentliggjorde kommissionen den 6 december 2017 genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (5) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång offentliggjorde kommissionen den 6 december 2017 genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (5) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

Europeiska unionens officiella tidning

5

tillkännagivandet om inledande

1.4   Berörda parter

Berörda parter

| (6) | Kommissionen underrättade officiellt sökanden, kända unionstillverkare, exporterande tillverkare i det berörda landet, icke-närstående importörer, användare i unionen som man visste var berörda och företrädare för det berörda landet om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. Det finns inga andra kända tillverkare av sämskläder i unionen än de som sökanden företräder. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrättade officiellt sökanden, kända unionstillverkare, exporterande tillverkare i det berörda landet, icke-närstående importörer, användare i unionen som man visste var berörda och företrädare för det berörda landet om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. Det finns inga andra kända tillverkare av sämskläder i unionen än de som sökanden företräder.

1.5   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (7) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den eventuellt skulle komma att göra ett urval bland icke-närstående unionsimportörer och de kinesiska exporterande tillverkarna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den eventuellt skulle komma att göra ett urval bland icke-närstående unionsimportörer och de kinesiska exporterande tillverkarna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (8) | Eftersom de två befintliga unionstillverkarna stod för 100 % av unionstillverkningen planerades inget stickprovsförfarande avseende unionstillverkare. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom de två befintliga unionstillverkarna stod för 100 % av unionstillverkningen planerades inget stickprovsförfarande avseende unionstillverkare.

1.5.1   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (9) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanades alla icke-närstående importörer att delta i denna undersökning. Dessa parter anmodades att ge sig till känna genom att lämna de uppgifter till kommissionen som efterfrågas i bilaga II till tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(9)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanades alla icke-närstående importörer att delta i denna undersökning. Dessa parter anmodades att ge sig till känna genom att lämna de uppgifter till kommissionen som efterfrågas i bilaga II till tillkännagivandet om inledande.

| (10) | Två icke-närstående importörer gav sig till känna. Dessa två företag har dock inte importerat den berörda produkten sedan den föregående översynen vid giltighetstidens utgång, dvs. sedan 2012. |
| --- | --- |

(10)

Två icke-närstående importörer gav sig till känna. Dessa två företag har dock inte importerat den berörda produkten sedan den föregående översynen vid giltighetstidens utgång, dvs. sedan 2012.

1.5.2   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (11) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen de kända exportörerna eller tillverkarna i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exportörer eller tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen. Delegationen har inte svarat på begäran. Kommissionen har således endast kontaktat de exporterande tillverkare som sökanden angav i begäran om inledande av översynen vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(11)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen de kända exportörerna eller tillverkarna i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exportörer eller tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen. Delegationen har inte svarat på begäran. Kommissionen har således endast kontaktat de exporterande tillverkare som sökanden angav i begäran om inledande av översynen vid giltighetstidens utgång.

| (12) | Emellertid lämnade inga exporterande tillverkare i Kina den begärda informationen eller samarbetade i undersökningen. |
| --- | --- |

(12)

Emellertid lämnade inga exporterande tillverkare i Kina den begärda informationen eller samarbetade i undersökningen.

1.6   Frågeformulär och kontrollbesök

Frågeformulär och kontrollbesök

| (13) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning, sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada och unionens intresse. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning, sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada och unionens intresse.

| (14) | Kommissionen sände frågeformulär till de två unionstillverkare som företräddes av sökanden. Svar på frågeformulären mottogs från de båda unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen sände frågeformulär till de två unionstillverkare som företräddes av sökanden. Svar på frågeformulären mottogs från de båda unionstillverkarna.

| (15) | Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen gjordes på plats hos följande företag:


  Unionstillverkare








  — | Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Förenade kungariket. |
| --- | --- | --- |

(15)

Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen gjordes på plats hos följande företag:

Unionstillverkare

Unionstillverkare

—

Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Förenade kungariket.

| — | Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turin, Italien. |
| --- | --- |

—

Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turin, Italien.

1.7   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (16) | Översynsperioden av dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2016–30 september 2017 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2014 till och med slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(16)

Översynsperioden av dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2016–30 september 2017 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2014 till och med slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (17) | Den berörda produkten är sämskläder och kombinationssämskläder, även tillskuret i stycken, inbegripet sämskläder som crust och kombinationssämskläder som crust, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 4114 10 10 och 4114 10 90 (nedan kallat den berörda produkten). Den används främst för rengöring och polering. |
| --- | --- |

(17)

Den berörda produkten är sämskläder och kombinationssämskläder, även tillskuret i stycken, inbegripet sämskläder som crust och kombinationssämskläder som crust, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 4114 10 10 och 4114 10 90 (nedan kallat den berörda produkten). Den används främst för rengöring och polering.

den berörda produkten

| (18) | Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades i denna undersökning att den berörda produkten och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden, och de är således likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(18)

Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades i denna undersökning att den berörda produkten och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden, och de är således likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

DUMPNING

| (19) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från de kinesiska exporterande tillverkarnas sida. |
| --- | --- |

(19)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från de kinesiska exporterande tillverkarnas sida.

| (20) | Eftersom ingen exporterande tillverkare i Kina samarbetade i undersökningen (se skäl 12) har kommissionen bedömt sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, särskilt statistiska uppgifter från Eurostat, den kinesiska exportdatabasen, uppgifterna i begäran om översyn, offentligt tillgängliga uppgifter, t.ex. den kinesiska tillverkaren Henan Prospers (6) officiella webbplats och uppgifter som under översynen erhölls från sökanden. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom ingen exporterande tillverkare i Kina samarbetade i undersökningen (se skäl 12) har kommissionen bedömt sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, särskilt statistiska uppgifter från Eurostat, den kinesiska exportdatabasen, uppgifterna i begäran om översyn, offentligt tillgängliga uppgifter, t.ex. den kinesiska tillverkaren Henan Prospers (6) officiella webbplats och uppgifter som under översynen erhölls från sökanden.

6

3.1   Dumpning under översynsperioden

Dumpning under översynsperioden

3.1.1   Normalvärde

Normalvärde

| (21) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen bestäms normalvärdet för importen från Kina vanligen på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi, eller priset från ett sådant tredjeland till andra länder, inbegripet unionen, eller om detta inte är möjligt, på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen bestäms normalvärdet för importen från Kina vanligen på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi, eller priset från ett sådant tredjeland till andra länder, inbegripet unionen, eller om detta inte är möjligt, på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal.

Normalvärdet i den ursprungliga undersökningen och den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång

Normalvärdet i den ursprungliga undersökningen och den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång

| (22) | I den ursprungliga undersökningen använde kommissionen Förenta staterna som jämförbart land och normalvärdet fastställdes på grundval av priserna hos en samarbetsvillig tillverkare av sämskläder i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(22)

I den ursprungliga undersökningen använde kommissionen Förenta staterna som jämförbart land och normalvärdet fastställdes på grundval av priserna hos en samarbetsvillig tillverkare av sämskläder i Förenta staterna.

| (23) | Sedan dess har den enda tillverkare av sämskläder som var verksam i Förenta staterna avslutat sin tillverkning. I den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång fastställdes därför normalvärdet på grundval av det genomsnittliga priset på import från Indien till unionen (eftersom Indien var den största exportören till unionen vid den tidpunkten). |
| --- | --- |

(23)

Sedan dess har den enda tillverkare av sämskläder som var verksam i Förenta staterna avslutat sin tillverkning. I den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång fastställdes därför normalvärdet på grundval av det genomsnittliga priset på import från Indien till unionen (eftersom Indien var den största exportören till unionen vid den tidpunkten).

Normalvärdet för den aktuella undersökningen

Normalvärdet för den aktuella undersökningen

| (24) | I tillkännagivandet om inledande av den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång meddelade kommissionen berörda parter att den avsåg att använda priserna i unionen för att fastställa grunden för normalvärdet. Kommissionen informerade också berörda parter att det kan finnas andra tillverkare av sämskläder som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden i Indien, Nigeria, Turkiet och Nya Zeeland. Dessa länder kan således betraktas som tredjeländer med marknadsekonomi (nedan kallade jämförbara länder), i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Inga synpunkter inkom dock. |
| --- | --- |

(24)

I tillkännagivandet om inledande av den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång meddelade kommissionen berörda parter att den avsåg att använda priserna i unionen för att fastställa grunden för normalvärdet. Kommissionen informerade också berörda parter att det kan finnas andra tillverkare av sämskläder som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden i Indien, Nigeria, Turkiet och Nya Zeeland. Dessa länder kan således betraktas som tredjeländer med marknadsekonomi (nedan kallade jämförbara länder), i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Inga synpunkter inkom dock.

jämförbara länder

| (25) | Kommissionen kontaktade först dessa potentiella jämförbara länders beskickningar och bad om hjälp med att identifiera tillverkare i deras respektive länder som skulle kunna inbjudas att samarbeta i egenskap av tillverkare i ett jämförbart land. Därefter sände kommissionen en begäran om samarbete till alla kända tillverkare av sämskläder i dessa länder, dvs. sju kända tillverkare och två kända tillverkarsammanslutningar i Indien, den enda kända tillverkaren i Nya Zeeland och den enda kända tillverkaren i Turkiet. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen kontaktade först dessa potentiella jämförbara länders beskickningar och bad om hjälp med att identifiera tillverkare i deras respektive länder som skulle kunna inbjudas att samarbeta i egenskap av tillverkare i ett jämförbart land. Därefter sände kommissionen en begäran om samarbete till alla kända tillverkare av sämskläder i dessa länder, dvs. sju kända tillverkare och två kända tillverkarsammanslutningar i Indien, den enda kända tillverkaren i Nya Zeeland och den enda kända tillverkaren i Turkiet.

| (26) | Endast en av tillverkarna av sämskläder, som är verksam i Indien, samtyckte ursprungligen till att samarbeta. Senare underlät denne dock att fylla i kommissionens frågeformulär och upphörde att samarbeta. Ingen av de kontaktade tillverkarna av sämskläder i det jämförbara landet samarbetade slutligen i undersökningen. |
| --- | --- |

(26)

Endast en av tillverkarna av sämskläder, som är verksam i Indien, samtyckte ursprungligen till att samarbeta. Senare underlät denne dock att fylla i kommissionens frågeformulär och upphörde att samarbeta. Ingen av de kontaktade tillverkarna av sämskläder i det jämförbara landet samarbetade slutligen i undersökningen.

| (27) | I avsaknad av en samarbetsvillig tillverkare i ett land med marknadsekonomi beslutade kommissionen att fastställa normalvärdet enligt samma metod som i föregående översyn vid giltighetstidens slut, nämligen på grundval av importpriset för den största importören av sämskläder till unionen. |
| --- | --- |

(27)

I avsaknad av en samarbetsvillig tillverkare i ett land med marknadsekonomi beslutade kommissionen att fastställa normalvärdet enligt samma metod som i föregående översyn vid giltighetstidens slut, nämligen på grundval av importpriset för den största importören av sämskläder till unionen.

| (28) | Enligt statistiska uppgifter (7) svarade Nigeria för den största importvolymen till unionen under översynsperioden. Normalvärdet fastställdes därför på grundval av det genomsnittliga priset på importen från Nigeria till unionen. |
| --- | --- |

(28)

Enligt statistiska uppgifter (7) svarade Nigeria för den största importvolymen till unionen under översynsperioden. Normalvärdet fastställdes därför på grundval av det genomsnittliga priset på importen från Nigeria till unionen.

7

3.1.2   Exportpris

Exportpris

| (29) | Eftersom ingen exporterande tillverkare i Kina samarbetade i undersökningen (se skäl 12), bedömde kommissionen sannolikheten för fortsatt dumpning på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Exportpriset fastställdes på grundval av det genomsnittliga priset för importen från Kina till unionen (8). |
| --- | --- |

(29)

Eftersom ingen exporterande tillverkare i Kina samarbetade i undersökningen (se skäl 12), bedömde kommissionen sannolikheten för fortsatt dumpning på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Exportpriset fastställdes på grundval av det genomsnittliga priset för importen från Kina till unionen (8).

8

3.1.3   Dumpning

Dumpning

| (30) | Kommissionen jämförde normalvärdet på grundval av den metod som beskrivs i avsnitt 3.1.1 med det exportpris som fastställts i enlighet med den metod som beskrivs i avsnitt 3.1.2. Dumpningsberäkningen resulterade i en dumpningsmarginal på 118 %. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen jämförde normalvärdet på grundval av den metod som beskrivs i avsnitt 3.1.1 med det exportpris som fastställts i enlighet med den metod som beskrivs i avsnitt 3.1.2. Dumpningsberäkningen resulterade i en dumpningsmarginal på 118 %.

3.1.4   Slutsats beträffande dumpning under översynsperioden

Slutsats beträffande dumpning under översynsperioden

| (31) | De kinesiska exporterande tillverkarna fortsatte att exportera sämskläder till unionen till dumpade priser under översynsperioden, även om volymerna var lägre än i den ursprungliga undersökningen, |
| --- | --- |

(31)

De kinesiska exporterande tillverkarna fortsatte att exportera sämskläder till unionen till dumpade priser under översynsperioden, även om volymerna var lägre än i den ursprungliga undersökningen,

3.2   Analys rörande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning

Analys rörande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning

| (32) | Kommissionen undersökte ytterligare om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Vid sin undersökning tittade kommissionen närmare på den kinesiska produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten, kinesiska exportörers beteende på andra marknader, situationen på den kinesiska hemmamarknaden och hur attraktiv unionsmarknaden är. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen undersökte ytterligare om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Vid sin undersökning tittade kommissionen närmare på den kinesiska produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten, kinesiska exportörers beteende på andra marknader, situationen på den kinesiska hemmamarknaden och hur attraktiv unionsmarknaden är.

| (33) | Eftersom ingen av de kända exporterande tillverkarna av sämskläder samarbetade i undersökningen grundas de undersökningsresultat som anges i skälen 34–44 rörande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning på andra källor, dvs. uppgifter från Eurostat, uppgifter från den kinesiska exportdatabasen, uppgifterna i begäran om översyn, offentligt tillgängliga uppgifter på den kinesiska tillverkaren Henan Prospers officiella webbplats och uppgifter som erhållits från sökanden under översynen. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom ingen av de kända exporterande tillverkarna av sämskläder samarbetade i undersökningen grundas de undersökningsresultat som anges i skälen 34–44 rörande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning på andra källor, dvs. uppgifter från Eurostat, uppgifter från den kinesiska exportdatabasen, uppgifterna i begäran om översyn, offentligt tillgängliga uppgifter på den kinesiska tillverkaren Henan Prospers officiella webbplats och uppgifter som erhållits från sökanden under översynen.

3.2.1   Produktionskapacitet

Produktionskapacitet

| (34) | Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade, bygger de uppgifter som kommissionen förfogar över när det gäller produktion och outnyttjad kapacitet på de upplysningar som lämnats av sökanden och på offentligt tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(34)

Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade, bygger de uppgifter som kommissionen förfogar över när det gäller produktion och outnyttjad kapacitet på de upplysningar som lämnats av sökanden och på offentligt tillgängliga uppgifter.

| (35) | Enligt dessa uppgifter finns det en stor kapacitet för tillverkning av sämskläder i Kina. |
| --- | --- |

(35)

Enligt dessa uppgifter finns det en stor kapacitet för tillverkning av sämskläder i Kina.

| (36) | För det första är världens största företag som sysslar med beredning av fårskinn, Henan Prosper, beläget i Kina. Även om Henan Prosper bereder djurhudar av olika slag (inbegripet skinn som inte omfattas av produktdefinitionen) har det en tillverkningskapacitet på 30 000 skinn per dag. Enligt Henan Prospers webbplats motsvarar denna kapacitet en årlig beredningskapacitet på 7 miljoner skinn (cirka 47,3 miljoner kvadratfot) (9). Företaget har 3 600 anställda och ett särskilt garveri för sämskläder (10). Även om det saknas information om den exakta andelen av tillverkningen (och kapaciteten) när det gäller sämskläder inom hela produktionen kan som jämförelse nämnas att unionsindustrins kapacitet att tillverka sämskläder uppgick till mellan 7 och 10 miljoner kvadratfot under översynsperioden (11). |
| --- | --- |

(36)

För det första är världens största företag som sysslar med beredning av fårskinn, Henan Prosper, beläget i Kina. Även om Henan Prosper bereder djurhudar av olika slag (inbegripet skinn som inte omfattas av produktdefinitionen) har det en tillverkningskapacitet på 30 000 skinn per dag. Enligt Henan Prospers webbplats motsvarar denna kapacitet en årlig beredningskapacitet på 7 miljoner skinn (cirka 47,3 miljoner kvadratfot) (9). Företaget har 3 600 anställda och ett särskilt garveri för sämskläder (10). Även om det saknas information om den exakta andelen av tillverkningen (och kapaciteten) när det gäller sämskläder inom hela produktionen kan som jämförelse nämnas att unionsindustrins kapacitet att tillverka sämskläder uppgick till mellan 7 och 10 miljoner kvadratfot under översynsperioden (11).

9

10

11

| (37) | För det andra finns det, enligt de uppgifter som lämnats av sökanden, flera andra tillverkare av sämskläder i Kina. Kommissionen förfogar inte över några uppgifter om dessa tillverkares produktionskapacitet. Henan Prospers årliga kapacitet på 7 miljoner skinn är i sig större än den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden (se tabell 1 i skäl 53). |
| --- | --- |

(37)

För det andra finns det, enligt de uppgifter som lämnats av sökanden, flera andra tillverkare av sämskläder i Kina. Kommissionen förfogar inte över några uppgifter om dessa tillverkares produktionskapacitet. Henan Prospers årliga kapacitet på 7 miljoner skinn är i sig större än den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden (se tabell 1 i skäl 53).

| (38) | Kommissionen drog därför slutsatsen att de kinesiska tillverkarna av sämskläder hade tillräcklig produktionskapacitet som skulle kunna användas för tillverkning av sämskläder för export till unionen om antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen drog därför slutsatsen att de kinesiska tillverkarna av sämskläder hade tillräcklig produktionskapacitet som skulle kunna användas för tillverkning av sämskläder för export till unionen om antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla.

3.2.2   De kinesiska exportörernas beteende på marknaderna i tredjeländer

De kinesiska exportörernas beteende på marknaderna i tredjeländer

| (39) | Under översynsperioden exporterade de kinesiska tillverkarna betydande volymer av sämskläder till andra tredjeländer än unionen, framför allt till Malaysia, Bangladesh, Singapore, Vietnam, Japan och Förenta staterna. Den totala exportvolymen enligt den kinesiska exportdatabasen uppgick till 5,1 miljoner kvadratfot sämskläder under översynsperioden. |
| --- | --- |

(39)

Under översynsperioden exporterade de kinesiska tillverkarna betydande volymer av sämskläder till andra tredjeländer än unionen, framför allt till Malaysia, Bangladesh, Singapore, Vietnam, Japan och Förenta staterna. Den totala exportvolymen enligt den kinesiska exportdatabasen uppgick till 5,1 miljoner kvadratfot sämskläder under översynsperioden.

| (40) | Kommissionen jämförde de genomsnittliga priserna för sämskläder som exporterades till de främsta exportmarknaderna under översynsperioden med det genomsnittliga exportpriset till unionen. Denna jämförelse gjordes på grundval av uppgifter från den kinesiska exportdatabasen (12). |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen jämförde de genomsnittliga priserna för sämskläder som exporterades till de främsta exportmarknaderna under översynsperioden med det genomsnittliga exportpriset till unionen. Denna jämförelse gjordes på grundval av uppgifter från den kinesiska exportdatabasen (12).

12

| (41) | Prisuppgifterna i den kinesiska exportdatabasen visade på betydande skillnader i priserna per kg mellan export till olika länder under översynsperioden. Enligt databasen exporterades dock 72,8 % av volymerna från Kina till tredjeländer till ett lägre pris jämfört med den export av samma produkt till unionen som befanns ha dumpats. Exporten av sämskläder från Kina till tredjeländer sker således till ännu lägre priser än till unionen. |
| --- | --- |

(41)

Prisuppgifterna i den kinesiska exportdatabasen visade på betydande skillnader i priserna per kg mellan export till olika länder under översynsperioden. Enligt databasen exporterades dock 72,8 % av volymerna från Kina till tredjeländer till ett lägre pris jämfört med den export av samma produkt till unionen som befanns ha dumpats. Exporten av sämskläder från Kina till tredjeländer sker således till ännu lägre priser än till unionen.

3.2.3   Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (42) | Innan åtgärderna infördes var unionen en traditionell exportmarknad för Kina. Under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (april 2004–mars 2005), uppgick den kinesiska importen till unionen till 6,6 miljoner kvadratfot sämskläder, mer än 28 gånger den nuvarande exportnivån till unionen. |
| --- | --- |

(42)

Innan åtgärderna infördes var unionen en traditionell exportmarknad för Kina. Under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (april 2004–mars 2005), uppgick den kinesiska importen till unionen till 6,6 miljoner kvadratfot sämskläder, mer än 28 gånger den nuvarande exportnivån till unionen.

| (43) | Under översynsperioden var det genomsnittliga priset på unionsmarknaden (0,99 euro per kvadratfot) högre än det genomsnittliga kinesiska exportpriset till andra exportmarknader, vilket tyder på att det finns ett ekonomiskt incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna att lägga om sin export till unionen om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(43)

Under översynsperioden var det genomsnittliga priset på unionsmarknaden (0,99 euro per kvadratfot) högre än det genomsnittliga kinesiska exportpriset till andra exportmarknader, vilket tyder på att det finns ett ekonomiskt incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna att lägga om sin export till unionen om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (44) | Mot bakgrund av det faktum att unionen var en traditionell kinesisk marknad före införandet av åtgärderna och på grund av (de höga) priserna anser kommissionen att om antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla skulle unionsmarknaden bli mer attraktiv för de kinesiska tillverkarna och att det är troligt att de skulle försöka öka sin försäljning till unionen genom att utnyttja sin tillgängliga kapacitet, snarare än att börja exportera till andra marknader. |
| --- | --- |

(44)

Mot bakgrund av det faktum att unionen var en traditionell kinesisk marknad före införandet av åtgärderna och på grund av (de höga) priserna anser kommissionen att om antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla skulle unionsmarknaden bli mer attraktiv för de kinesiska tillverkarna och att det är troligt att de skulle försöka öka sin försäljning till unionen genom att utnyttja sin tillgängliga kapacitet, snarare än att börja exportera till andra marknader.

3.2.4   Slutsats om dumpning och om sannolikheten för fortsatt dumpning

Slutsats om dumpning och om sannolikheten för fortsatt dumpning

| (45) | Av undersökningen framgick att importen från Kina fortsatte att komma in på unionsmarknaden till kraftigt dumpade priser under översynsperioden. Den visade också att produktionskapaciteten i Kina var mycket betydande jämfört med förbrukningen i unionen under översynsperioden. Denna kapacitet skulle sannolikt, åtminstone till en del, användas för export till unionsmarknaden om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(45)

Av undersökningen framgick att importen från Kina fortsatte att komma in på unionsmarknaden till kraftigt dumpade priser under översynsperioden. Den visade också att produktionskapaciteten i Kina var mycket betydande jämfört med förbrukningen i unionen under översynsperioden. Denna kapacitet skulle sannolikt, åtminstone till en del, användas för export till unionsmarknaden om åtgärderna upphörde att gälla.

| (46) | Vidare var de kinesiska exportpriserna till andra marknader lägre än till unionen. Denna prissättning på den kinesiska exporten till tredjeländers marknader visar att det är sannolikt att dumpningen till unionen skulle fortsätta om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(46)

Vidare var de kinesiska exportpriserna till andra marknader lägre än till unionen. Denna prissättning på den kinesiska exporten till tredjeländers marknader visar att det är sannolikt att dumpningen till unionen skulle fortsätta om åtgärderna upphörde att gälla.

| (47) | Med tanke på unionsmarknadens storleks- och prismässiga attraktionskraft är det dessutom sannolikt att exporten från Kina skulle omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(47)

Med tanke på unionsmarknadens storleks- och prismässiga attraktionskraft är det dessutom sannolikt att exporten från Kina skulle omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna upphörde att gälla.

| (48) | Kommissionen drog därför slutsatsen att det finns stor sannolikhet för att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna skulle leda till betydande dumpad import från Kina till unionen, dvs. att det finns en stor sannolikhet för fortsatt dumpning. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen drog därför slutsatsen att det finns stor sannolikhet för att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna skulle leda till betydande dumpad import från Kina till unionen, dvs. att det finns en stor sannolikhet för fortsatt dumpning.

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (49) | Den likadana produkten tillverkades av två unionstillverkare under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(49)

Den likadana produkten tillverkades av två unionstillverkare under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (50) | Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden fastställdes till mellan 4 och 5 miljoner kvadratfot. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av alla tillgängliga uppgifter rörande unionsindustrin, dvs. uppgifter från de två unionstillverkare som samarbetade i undersökningen. De två samarbetsvilliga unionstillverkarna står för omkring 100 % av den totala tillverkningen i unionen. |
| --- | --- |

(50)

Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden fastställdes till mellan 4 och 5 miljoner kvadratfot. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av alla tillgängliga uppgifter rörande unionsindustrin, dvs. uppgifter från de två unionstillverkare som samarbetade i undersökningen. De två samarbetsvilliga unionstillverkarna står för omkring 100 % av den totala tillverkningen i unionen.

| (51) | Eftersom de mikro- och makroekonomiska skadeindikatorerna grundar sig på uppgifter från endast två företag, presenteras de i indexerad form för att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(51)

Eftersom de mikro- och makroekonomiska skadeindikatorerna grundar sig på uppgifter från endast två företag, presenteras de i indexerad form för att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (52) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av kontrollerade uppgifter om unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och uppgifter om importen från Eurostat. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av kontrollerade uppgifter om unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och uppgifter om importen från Eurostat.

| (53) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen (kvadratfot) | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen (i tusen kvadratfot) | 25 000 –35 000 | 30 000 –40 000 | 35 000 –45 000 | 40 000 –50 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 113 | 127 | 141 |
| Källa: Uppgifter från sökanden och Eurostat. |

(53)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen (kvadratfot)

Förbrukning i unionen (kvadratfot)

2014

2015

2016

Översynsperioden

Total förbrukning i unionen (i tusen kvadratfot)

25 000 –35 000

30 000 –40 000

35 000 –45 000

40 000 –50 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

113

113

127

127

141

141

Källa: Uppgifter från sökanden och Eurostat.

Källa:

| (54) | Förbrukningen i unionen ökade stadigt med 13–14 % per år och totalt med 41 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(54)

Förbrukningen i unionen ökade stadigt med 13–14 % per år och totalt med 41 % under skadeundersökningsperioden.

4.3   Import från Kina

Import från Kina

4.3.1   Volym och marknadsandel

Volym och marknadsandel

| (55) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter om importen från Eurostat. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen såsom anges i skälen 52–54. |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter om importen från Eurostat. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen såsom anges i skälen 52–54.

| (56) | Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Importvolym (i kvadratfot) och marknadsandel | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina (i tusen kvadratfot) | 3 230 | 403 | 293 | 230 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 12 | 9 | 7 |
| Marknadsandel för importen från Kina (%) | 10–15 | 0–5 | 0–5 | 0–5 |
| Källa: Uppgifter från Eurostat. |

(56)

Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym (i kvadratfot) och marknadsandel

Importvolym (i kvadratfot) och marknadsandel

2014

2015

2016

Översynsperioden

Importvolym från Kina (i tusen kvadratfot)

3 230

403

293

230

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

12

12

9

9

7

7

Marknadsandel för importen från Kina (%)

10–15

0–5

0–5

0–5

Källa: Uppgifter från Eurostat.

Källa:

| (57) | Importvolymerna från Kina minskade kraftigt, från 3,2 miljoner kvadratfot 2014 till 0,2 miljoner kvadratfot under översynsperioden, dvs. med 93 %, och med en motsvarande minskning av marknadsandelen från 10–15 % till 0–5 % under skadeundersökningsperioden. De kinesiska exporterande tillverkarna har för närvarande en mycket liten marknadsandel, vilket stöder uppfattningen att de gällande antidumpningsåtgärderna har varit effektiva. |
| --- | --- |

(57)

Importvolymerna från Kina minskade kraftigt, från 3,2 miljoner kvadratfot 2014 till 0,2 miljoner kvadratfot under översynsperioden, dvs. med 93 %, och med en motsvarande minskning av marknadsandelen från 10–15 % till 0–5 % under skadeundersökningsperioden. De kinesiska exporterande tillverkarna har för närvarande en mycket liten marknadsandel, vilket stöder uppfattningen att de gällande antidumpningsåtgärderna har varit effektiva.

4.3.2   Priser för importen från Kina och prisunderskridande

Priser för importen från Kina och prisunderskridande

| (58) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser (euro/kvadratfot) | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris på importen från Kina (euro/kvadratfot) | 0,06 | 0,24 | 0,28 | 0,39 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 417 | 490 | 668 |
| Källa: Uppgifter från Eurostat. |

(58)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importpriser (euro/kvadratfot)

Importpriser (euro/kvadratfot)

2014

2015

2016

Översynsperioden

Pris på importen från Kina (euro/kvadratfot)

0,06

0,24

0,28

0,39

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

417

417

490

490

668

668

Källa: Uppgifter från Eurostat.

Källa:

| (59) | Importpriserna steg kontinuerligt under skadeundersökningsperioden. Det kan dock noteras att penningvärdet för basåret är relativt lågt. |
| --- | --- |

(59)

Importpriserna steg kontinuerligt under skadeundersökningsperioden. Det kan dock noteras att penningvärdet för basåret är relativt lågt.

| (60) | I syfte att analysera prisunderskridandet under översynsperioden jämfördes unionsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående kunder på unionsmarknaden med motsvarande vägda genomsnittliga importpris från Kina. För jämförelsen justerades unionsindustrins försäljningspriser, för att i synnerhet ta hänsyn till kreditnotor, leveranskostnader, förpackning och provisioner till nivån fritt fabrik. Importpriset från Kina erhölls från Eurostat och justerades med avseende på tull och kostnader efter importen. |
| --- | --- |

(60)

I syfte att analysera prisunderskridandet under översynsperioden jämfördes unionsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående kunder på unionsmarknaden med motsvarande vägda genomsnittliga importpris från Kina. För jämförelsen justerades unionsindustrins försäljningspriser, för att i synnerhet ta hänsyn till kreditnotor, leveranskostnader, förpackning och provisioner till nivån fritt fabrik. Importpriset från Kina erhölls från Eurostat och justerades med avseende på tull och kostnader efter importen.

| (61) | Jämförelsen visade att under översynsperioden underskred importen av den berörda produkten unionsindustrins priser med 36,6 %, med beaktande av den gällande antidumpningstullen. |
| --- | --- |

(61)

Jämförelsen visade att under översynsperioden underskred importen av den berörda produkten unionsindustrins priser med 36,6 %, med beaktande av den gällande antidumpningstullen.

4.4   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (62) | Importen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4


  Import från tredjeländer











  Land | | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | Volym (i tusen kvadratfot) | 10 940 | 11 280 | 11 423 | 10 907 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 103 | 104 | 100 |
| Marknadsandel (%) | 35–40 | 30–35 | 25–30 | 25–30 |
| Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot) | 0,55 | 0,53 | 0,61 | 0,65 |
| Turkiet | Volym (i tusen kvadratfot) | 2 157 | 2 360 | 2 720 | 2 043 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 109 | 126 | 95 |
| Marknadsandel (%) | 5–10 | 5–10 | 5–10 | 0–5 |
| Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot) | 1,16 | 0,91 | 0,64 | 0,64 |
| Nigeria | Volym (i tusen kvadratfot) | 3 663 | 8 890 | 15 930 | 22 607 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 243 | 435 | 617 |
| Marknadsandel (%) | 10–15 | 25–30 | 40–45 | 50–55 |
| Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot) | 0,38 | 0,73 | 0,96 | 0,85 |
| Nya Zeeland | Volym (i tusen kvadratfot) | 1 833 | 2 127 | 1 673 | 1 783 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 116 | 91 | 97 |
| Marknadsandel (%) | 5–10 | 5–10 | 0–5 | 0–5 |
| Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot) | 0,72 | 0,89 | 0,78 | 0,74 |
| Pakistan | Volym (i tusen kvadratfot) | 1 480 | 927 | 517 | 727 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 63 | 35 | 49 |
| Marknadsandel (%) | 0–5 | 0–5 | 0–5 | 0–5 |
| Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot) | 0,66 | 0,88 | 0,87 | 0,82 |
| Övriga världen | Volym (i tusen kvadratfot) | 2 823 | 4 920 | 2 123 | 903 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 174 | 75 | 32 |
| Marknadsandel (%) | 5–10 | 10–15 | 5–10 | 0–5 |
| Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot) | 0,57 | 0,43 | 0,50 | 0,85 |
| Totalt alla tredjeländer utom Kina | Volym (i tusen kvadratfot) | 26 127 | 30 907 | 34 680 | 39 200 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 118 | 133 | 150 |
| Marknadsandel (%) | 75–80 | 85–90 | 85–90 | 90–95 |
| Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot) | 0,54 | 0,63 | 0,78 | 0,77 |
| Källa: Uppgifter från Eurostat och svar på frågeformulär. |

(62)

Importen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Tabell 4

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

2014

2015

2016

Översynsperioden

Indien

Volym (i tusen kvadratfot)

10 940

11 280

11 423

10 907

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

103

103

104

104

100

100

Marknadsandel (%)

35–40

30–35

25–30

25–30

Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot)

0,55

0,53

0,61

0,65

Turkiet

Volym (i tusen kvadratfot)

2 157

2 360

2 720

2 043

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

109

109

126

126

95

95

Marknadsandel (%)

5–10

5–10

5–10

0–5

Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot)

1,16

0,91

0,64

0,64

Nigeria

Volym (i tusen kvadratfot)

3 663

8 890

15 930

22 607

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

243

243

435

435

617

617

Marknadsandel (%)

10–15

25–30

40–45

50–55

Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot)

0,38

0,73

0,96

0,85

Nya Zeeland

Volym (i tusen kvadratfot)

1 833

2 127

1 673

1 783

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

116

116

91

91

97

97

Marknadsandel (%)

5–10

5–10

0–5

0–5

Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot)

0,72

0,89

0,78

0,74

Pakistan

Volym (i tusen kvadratfot)

1 480

927

517

727

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

63

63

35

35

49

49

Marknadsandel (%)

0–5

0–5

0–5

0–5

Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot)

0,66

0,88

0,87

0,82

Övriga världen

Volym (i tusen kvadratfot)

2 823

4 920

2 123

903

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

174

174

75

75

32

32

Marknadsandel (%)

5–10

10–15

5–10

0–5

Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot)

0,57

0,43

0,50

0,85

Totalt alla tredjeländer utom Kina

Volym (i tusen kvadratfot)

26 127

30 907

34 680

39 200

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

118

118

133

133

150

150

Marknadsandel (%)

75–80

85–90

85–90

90–95

Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot)

0,54

0,63

0,78

0,77

Källa: Uppgifter från Eurostat och svar på frågeformulär.

Källa:

| (63) | Under skadeundersökningsperioden ökade importvolymen från andra tredjeländer till unionen kontinuerligt, från ca 26 miljoner kvadratfot under 2014 till ca 39 miljoner kvadratfot under översynsperioden, dvs. med 50 %. Denna import stod för en unionsmarknadsandel på 90–95 % under översynsperioden (en ökning från 75–80 % år 2014). Sammantaget förefaller andra tredjeländer ha dragit full nytta av den ökade förbrukningen i unionen på 41 % som anges i skäl 54. |
| --- | --- |

(63)

Under skadeundersökningsperioden ökade importvolymen från andra tredjeländer till unionen kontinuerligt, från ca 26 miljoner kvadratfot under 2014 till ca 39 miljoner kvadratfot under översynsperioden, dvs. med 50 %. Denna import stod för en unionsmarknadsandel på 90–95 % under översynsperioden (en ökning från 75–80 % år 2014). Sammantaget förefaller andra tredjeländer ha dragit full nytta av den ökade förbrukningen i unionen på 41 % som anges i skäl 54.

| (64) | Sett till land stod importen från Nigeria för den största marknadsandelen, nämligen 52,5 % under översynsperioden. Andra betydande leverantörer av sämskläder till unionen var Indien, Turkiet och Nya Zeeland. |
| --- | --- |

(64)

Sett till land stod importen från Nigeria för den största marknadsandelen, nämligen 52,5 % under översynsperioden. Andra betydande leverantörer av sämskläder till unionen var Indien, Turkiet och Nya Zeeland.

| (65) | Importen från Nigeria förtjänar särskild uppmärksamhet. Volymerna har ökat kraftigt, och under skadeundersökningsperioden rörde det sig om en stadig och nästan femfaldig ökning. I själva verket var det endast Nigerias marknadsandel som ökade under skadeundersökningsperioden. År 2014 svarade importen från Nigeria för en marknadsandel på 12 %, medan hälften av alla sålda sämskläder under översynsperioden hade ursprung i Nigeria. |
| --- | --- |

(65)

Importen från Nigeria förtjänar särskild uppmärksamhet. Volymerna har ökat kraftigt, och under skadeundersökningsperioden rörde det sig om en stadig och nästan femfaldig ökning. I själva verket var det endast Nigerias marknadsandel som ökade under skadeundersökningsperioden. År 2014 svarade importen från Nigeria för en marknadsandel på 12 %, medan hälften av alla sålda sämskläder under översynsperioden hade ursprung i Nigeria.

4.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.5.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (66) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(66)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (67) | Vid fastställandet av skada har kommissionen inte gjort någon åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer, eftersom unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen utgörs av endast två tillverkare. Kommissionen utvärderade de ekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som rörde dessa två tillverkare. |
| --- | --- |

(67)

Vid fastställandet av skada har kommissionen inte gjort någon åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer, eftersom unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen utgörs av endast två tillverkare. Kommissionen utvärderade de ekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som rörde dessa två tillverkare.

| (68) | Skadeindikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet, arbetskraftskostnader, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning, priser per försäljningsenhet, enhetskostnad, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. De analyseras i det följande. |
| --- | --- |

(68)

Skadeindikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet, arbetskraftskostnader, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning, priser per försäljningsenhet, enhetskostnad, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. De analyseras i det följande.

4.5.2   Skadeindikatorer

Skadeindikatorer

4.5.2.1   Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (69) | Unionens sammanlagda tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (i tusen kvadratfot) | 3 000 –4 000 | 4 000 –5 000 | 4 000 –5 000 | 4 000 –5 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 128 | 122 | 120 |
| Produktionskapacitet (i tusen kvadratfot) | 7 000 –10 000 | 7 000 –10 000 | 7 000 –10 000 | 7 000 –10 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 40–50 | 50–60 | 50–60 | 50–60 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 128 | 122 | 120 |
| Källa: Uppgifter från svar på frågeformulär. |

(69)

Unionens sammanlagda tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2014

2015

2016

Översynsperioden

Produktionsvolym (i tusen kvadratfot)

3 000 –4 000

4 000 –5 000

4 000 –5 000

4 000 –5 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

128

128

122

122

120

120

Produktionskapacitet (i tusen kvadratfot)

7 000 –10 000

7 000 –10 000

7 000 –10 000

7 000 –10 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapacitetsutnyttjande (%)

40–50

50–60

50–60

50–60

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

128

128

122

122

120

120

Källa: Uppgifter från svar på frågeformulär.

Källa:

| (70) | Unionsindustrins produktionsvolym ökade med 20 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(70)

Unionsindustrins produktionsvolym ökade med 20 % under skadeundersökningsperioden.

| (71) | Produktionskapaciteten förblev stabil mellan 2014 och översynsperioden, med ett genomsnittligt kapacitetsutnyttjande som fluktuerade enligt produktionsnivåerna under samma period. Överlag ökade kapacitetsutnyttjandet mellan 2014 och översynsperioden, men i ett historiskt perspektiv förblev nivåerna låga. Det bör noteras att en låg utnyttjandegrad vanligtvis påverkar kostnaden per enhet, eftersom de fasta kostnaderna fördelas över låga produktionsvolymer. |
| --- | --- |

(71)

Produktionskapaciteten förblev stabil mellan 2014 och översynsperioden, med ett genomsnittligt kapacitetsutnyttjande som fluktuerade enligt produktionsnivåerna under samma period. Överlag ökade kapacitetsutnyttjandet mellan 2014 och översynsperioden, men i ett historiskt perspektiv förblev nivåerna låga. Det bör noteras att en låg utnyttjandegrad vanligtvis påverkar kostnaden per enhet, eftersom de fasta kostnaderna fördelas över låga produktionsvolymer.

4.5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (72) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsindustrins försäljning till icke-närstående kunder (i tusen kvadratfot) | 4 000 –5 000 | 3 000 –4 000 | 3 000 –4 000 | 3 000 –4 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 82 | 89 | 90 |
| Marknadsandel (%) | 10–15 | 10–15 | 10–15 | 5–10 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 72 | 71 | 63 |
| Källa: Uppgifter från Eurostat och svar på frågeformulär. |

(72)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel

2014

2015

2016

Översynsperioden

Unionsindustrins försäljning till icke-närstående kunder (i tusen kvadratfot)

4 000 –5 000

3 000 –4 000

3 000 –4 000

3 000 –4 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

82

82

89

89

90

90

Marknadsandel (%)

10–15

10–15

10–15

5–10

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

72

72

71

71

63

63

Källa: Uppgifter från Eurostat och svar på frågeformulär.

Källa:

| (73) | På det hela taget följde inte unionsindustrins försäljningsvolymer den uppåtgående trenden i fråga om förbrukning. Medan förbrukningen i unionen ökade med 41 % under skadeundersökningsperioden (se skäl 54) så minskade under samma period unionsindustrins försäljningsvolym av den likadana produkten till oberoende kunder på unionsmarknaden med 10 %, vilket resulterade i en betydande minskning av unionsindustrins marknadsandel i unionen. |
| --- | --- |

(73)

På det hela taget följde inte unionsindustrins försäljningsvolymer den uppåtgående trenden i fråga om förbrukning. Medan förbrukningen i unionen ökade med 41 % under skadeundersökningsperioden (se skäl 54) så minskade under samma period unionsindustrins försäljningsvolym av den likadana produkten till oberoende kunder på unionsmarknaden med 10 %, vilket resulterade i en betydande minskning av unionsindustrins marknadsandel i unionen.

4.5.2.3   Sysselsättning och produktivitet

| (74) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 50–60 | 60–70 | 60–70 | 70–80 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 122 | 122 | 151 |
| Produktivitet (kvadratfot per anställd) | 70–80 | 70–80 | 70–80 | 50–60 |
| Index | 100 | 105 | 100 | 79 |
| Källa: Uppgifter från svar på frågeformulär. |

(74)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2014

2015

2016

Översynsperioden

Antal anställda

50–60

60–70

60–70

70–80

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

122

122

122

122

151

151

Produktivitet (kvadratfot per anställd)

70–80

70–80

70–80

50–60

Index

Index

100

100

105

105

100

100

79

79

Källa: Uppgifter från svar på frågeformulär.

Källa:

| (75) | Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin ökade med 51 % under skadeundersökningsperioden. Emellertid minskade produktiviteten hos unionsindustrins personalstyrka, mätt som output per anställd och år, med 21 %, till följd av att sysselsättningen ökade i högre takt än produktionen. |
| --- | --- |

(75)

Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin ökade med 51 % under skadeundersökningsperioden. Emellertid minskade produktiviteten hos unionsindustrins personalstyrka, mätt som output per anställd och år, med 21 %, till följd av att sysselsättningen ökade i högre takt än produktionen.

4.5.2.4   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (76) | Indikatorerna ovan visar att unionsindustrins ekonomiska och finansiella situation fortfarande är bräcklig och sårbar, trots de antidumpningsåtgärder som är i kraft sedan 2006. En fullständig återhämtning från tidigare dumpning kunde inte konstateras. Med tanke på den nuvarande höga dumpningsmarginal som fastställts för import av sämskläder från Kina anses det att unionsindustrin, trots de nuvarande låga volymerna, fortfarande är sårbar för de skadliga effekterna av eventuell dumpad import på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(76)

Indikatorerna ovan visar att unionsindustrins ekonomiska och finansiella situation fortfarande är bräcklig och sårbar, trots de antidumpningsåtgärder som är i kraft sedan 2006. En fullständig återhämtning från tidigare dumpning kunde inte konstateras. Med tanke på den nuvarande höga dumpningsmarginal som fastställts för import av sämskläder från Kina anses det att unionsindustrin, trots de nuvarande låga volymerna, fortfarande är sårbar för de skadliga effekterna av eventuell dumpad import på unionsmarknaden.

4.5.2.5   Priser och faktorer som påverkar de inhemska priserna

| (77) | Unionstillverkarnas viktade genomsnittliga försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Försäljningspriser i unionen | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen

  Index (2014 = 100) | 100 | 107 | 101 | 106 |
| Produktionskostnad per enhet

  Index (2014 = 100) | 100 | 110 | 100 | 107 |
| Källa: Uppgifter från svar på frågeformulär. |

(77)

Unionstillverkarnas viktade genomsnittliga försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2014

2015

2016

Översynsperioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

107

107

101

101

106

106

Produktionskostnad per enhet

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

110

110

100

100

107

107

Källa: Uppgifter från svar på frågeformulär.

Källa:

| (78) | Unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade tillverkningskostnaden per enhet i unionsindustrin med 7 %. Den främsta orsaken till denna ökning var ökningen av råvarupriserna (dvs. för oberedda skinn). |
| --- | --- |

(78)

Unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade tillverkningskostnaden per enhet i unionsindustrin med 7 %. Den främsta orsaken till denna ökning var ökningen av råvarupriserna (dvs. för oberedda skinn).

4.5.2.6   Arbetskraftskostnad

| (79) | Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

  Index (2014 = 100) | 100 | 89 | 84 | 72 |
| Källa: Uppgifter från svar på frågeformulär. |

(79)

Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2014

2015

2016

Översynsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

89

89

84

84

72

72

Källa: Uppgifter från svar på frågeformulär.

Källa:

| (80) | Den genomsnittliga lönekostnaden per anställd minskade med 28 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(80)

Den genomsnittliga lönekostnaden per anställd minskade med 28 % under skadeundersökningsperioden.

4.5.2.7   Lager

| (81) | Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lagerstockar | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager

  Index (2014 = 100) | 100 | 153 | 155 | 153 |
| Källa: Uppgifter från svar på frågeformulär. |

(81)

Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lagerstockar

Lagerstockar

2014

2015

2016

Översynsperioden

Utgående lager

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

153

153

155

155

153

153

Källa: Uppgifter från svar på frågeformulär.

Källa:

| (82) | Unionsindustrins utgående lager ökade med avsevärda 53 % mellan 2014 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(82)

Unionsindustrins utgående lager ökade med avsevärda 53 % mellan 2014 och översynsperioden.

4.5.2.8   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (83) | Unionstillverkarnas lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettovinst av försäljningen i EU till icke-närstående kunder

  Index (2014 = 100) | – 100 | – 137 | – 89 | – 108 |
| Kassaflöde

  Index (2014 = 100) | 100 | – 287 | – 76 | – 132 |
| Investeringar

  Index (2014 = 100) | 100 | 174 | 26 | 94 |
| Räntabilitet

  Index (2014 = 100) | – 100 | – 107 | – 150 | – 257 |
| Källa: Uppgifter från svar på frågeformulär. |

(83)

Unionstillverkarnas lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2014

2015

2016

Översynsperioden

Nettovinst av försäljningen i EU till icke-närstående kunder

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

– 100

– 100

– 137

– 137

– 89

– 89

– 108

– 108

Kassaflöde

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

– 287

– 287

– 76

– 76

– 132

– 132

Investeringar

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

174

174

26

26

94

94

Räntabilitet

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

– 100

– 100

– 107

– 107

– 150

– 150

– 257

– 257

Källa: Uppgifter från svar på frågeformulär.

Källa:

| (84) | Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes som en procentandel av försäljningsomsättningen. Unionsindustrin gick med förlust under hela skadeundersökningsperioden. Från 2014 till översynsperioden låg förlusterna konsekvent på samma nivå och ökade med totalt 8 %. Denna negativa utveckling sammanföll tidsmässigt med den dynamiska ökning av förbrukningen i unionen som anges i skäl 54. Såsom anges i skäl 64 härrörde denna ökning nästan så gott som helt från import från andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes som en procentandel av försäljningsomsättningen. Unionsindustrin gick med förlust under hela skadeundersökningsperioden. Från 2014 till översynsperioden låg förlusterna konsekvent på samma nivå och ökade med totalt 8 %. Denna negativa utveckling sammanföll tidsmässigt med den dynamiska ökning av förbrukningen i unionen som anges i skäl 54. Såsom anges i skäl 64 härrörde denna ökning nästan så gott som helt från import från andra tredjeländer.

| (85) | Nettokassaflödet visar unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Detta nettokassaflöde från den löpande verksamheten minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden, vilket huvudsakligen förklaras av de betydande förlusterna. |
| --- | --- |

(85)

Nettokassaflödet visar unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Detta nettokassaflöde från den löpande verksamheten minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden, vilket huvudsakligen förklaras av de betydande förlusterna.

| (86) | Räntabiliteten är vinsten som procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde. Räntabiliteten var negativ under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(86)

Räntabiliteten är vinsten som procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde. Räntabiliteten var negativ under hela skadeundersökningsperioden.

| (87) | Investeringarna under skadeundersökningsperioden användes inte för att öka produktionskapaciteten. Snarare var alla investeringar i huvudsak avsedda för underhåll och uppdatering av befintlig kapacitet. Det betydande beloppet för 2015 beror på omlokaliseringen av en av unionstillverkarnas produktionsanläggning från en medlemsstat till en annan. |
| --- | --- |

(87)

Investeringarna under skadeundersökningsperioden användes inte för att öka produktionskapaciteten. Snarare var alla investeringar i huvudsak avsedda för underhåll och uppdatering av befintlig kapacitet. Det betydande beloppet för 2015 beror på omlokaliseringen av en av unionstillverkarnas produktionsanläggning från en medlemsstat till en annan.

| (88) | Förmågan att anskaffa kapital påverkades av de förluster som uppkom under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(88)

Förmågan att anskaffa kapital påverkades av de förluster som uppkom under skadeundersökningsperioden.

4.5.3   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (89) | Under skadeundersökningsperioden förblev unionsindustrins ekonomiska situation prekär. Av unionsindustrins indikatorer visade särskilt lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet betydande negativa resultat. Unionsindustrin har också drabbats av en betydande minskning av dess marknadsandel. Den negativa utvecklingen av marknadsandelen sammanföll med en generell ökning av efterfrågan av sämskläder i unionen, vilket gynnade import från andra tredjeländer än Kina. En del av den negativa utvecklingen kan förklaras av den sammanlagda effekten av en rad faktorer som tillsammans ytterligare försämrade tillståndet för unionsindustrin, som fortfarande befann sig i ett bräckligt läge under översynsperioden. Viktigast av dessa faktorer var den plötsliga ökningen av importen från Nigeria till lägre priser än unionsindustrins. |
| --- | --- |

(89)

Under skadeundersökningsperioden förblev unionsindustrins ekonomiska situation prekär. Av unionsindustrins indikatorer visade särskilt lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet betydande negativa resultat. Unionsindustrin har också drabbats av en betydande minskning av dess marknadsandel. Den negativa utvecklingen av marknadsandelen sammanföll med en generell ökning av efterfrågan av sämskläder i unionen, vilket gynnade import från andra tredjeländer än Kina. En del av den negativa utvecklingen kan förklaras av den sammanlagda effekten av en rad faktorer som tillsammans ytterligare försämrade tillståndet för unionsindustrin, som fortfarande befann sig i ett bräckligt läge under översynsperioden. Viktigast av dessa faktorer var den plötsliga ökningen av importen från Nigeria till lägre priser än unionsindustrins.

| (90) | Några skadeindikatorer utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. Produktionsvolymen ökade med 20 % och produktionskapaciteten med 9 %. Dessa ökningar ledde dock inte till ökad försäljning på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(90)

Några skadeindikatorer utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. Produktionsvolymen ökade med 20 % och produktionskapaciteten med 9 %. Dessa ökningar ledde dock inte till ökad försäljning på unionsmarknaden.

| (91) | Även om importen från Kina minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden, från ca 3 miljoner kvadratfot under 2014 till ca 230 000 kvadratfot under översynsperioden, vilket ledde till en minskning av marknadsandelen från 10–15 % till 0–5 %, ökade den sammanlagda importen från tredjeländer betydligt. |
| --- | --- |

(91)

Även om importen från Kina minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden, från ca 3 miljoner kvadratfot under 2014 till ca 230 000 kvadratfot under översynsperioden, vilket ledde till en minskning av marknadsandelen från 10–15 % till 0–5 %, ökade den sammanlagda importen från tredjeländer betydligt.

| (92) | Det är därför sannolikt att ökningen av denna import från tredjeländer har hindrat unionsindustrins eventuella återhämtning från den tidigare skada som vållades av dumpad import från Kina, särskilt från och med 2015, då importen från Kina började avta. |
| --- | --- |

(92)

Det är därför sannolikt att ökningen av denna import från tredjeländer har hindrat unionsindustrins eventuella återhämtning från den tidigare skada som vållades av dumpad import från Kina, särskilt från och med 2015, då importen från Kina började avta.

| (93) | År 2014 stod Kina emellertid fortfarande för en marknadsandel i unionen på över 10 %. Även om den dumpade importen från Kina minskade avsevärt under översynsperioden, förblev dess marknadsandel under den period som föregick översynsperioden, särskilt under 2014, relativt hög. Härtill kom att priserna på denna import betydligt underskred unionspriserna under översynsperioden. Det kan därför inte uteslutas att denna import, trots att den minskade under översynsperioden, i hög grad bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(93)

År 2014 stod Kina emellertid fortfarande för en marknadsandel i unionen på över 10 %. Även om den dumpade importen från Kina minskade avsevärt under översynsperioden, förblev dess marknadsandel under den period som föregick översynsperioden, särskilt under 2014, relativt hög. Härtill kom att priserna på denna import betydligt underskred unionspriserna under översynsperioden. Det kan därför inte uteslutas att denna import, trots att den minskade under översynsperioden, i hög grad bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (94) | Kommissionen drog därför slutsatsen att unionsindustrin har dragit nytta av de ursprungliga åtgärderna, eftersom det skedde vissa förbättringar under hela skadeundersökningsperioden jämfört med den situation som konstaterades under den ursprungliga undersökningsperioden. Unionsindustrin har emellertid återhämtat sig långsamt och befinner sig fortfarande i en bräcklig och sårbar situation på grund av de ovan nämnda faktorerna. Under översynsperioden konstaterades således att unionsindustrin lidit väsentlig skada, såsom framgår av utvecklingen av de indikatorer som anges i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen drog därför slutsatsen att unionsindustrin har dragit nytta av de ursprungliga åtgärderna, eftersom det skedde vissa förbättringar under hela skadeundersökningsperioden jämfört med den situation som konstaterades under den ursprungliga undersökningsperioden. Unionsindustrin har emellertid återhämtat sig långsamt och befinner sig fortfarande i en bräcklig och sårbar situation på grund av de ovan nämnda faktorerna. Under översynsperioden konstaterades således att unionsindustrin lidit väsentlig skada, såsom framgår av utvecklingen av de indikatorer som anges i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA OM ÅTGÄRDERNA UPPHÄVS

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA OM ÅTGÄRDERNA UPPHÄVS

| (95) | Översynen har visat att importen från Kina skedde till dumpade prisnivåer under översynsperioden (skäl 31) och att det fanns en sannolikhet för fortsatt dumpning om åtgärderna tilläts att upphöra (skäl 48). I undersökningen drogs även slutsatsen, såsom anges i skäl 94, att unionsindustrin led skada. Kommissionen bedömde därför huruvida det skulle vara sannolikt att den skada som ursprungligen orsakats av dumpad import från Kina skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(95)

Översynen har visat att importen från Kina skedde till dumpade prisnivåer under översynsperioden (skäl 31) och att det fanns en sannolikhet för fortsatt dumpning om åtgärderna tilläts att upphöra (skäl 48). I undersökningen drogs även slutsatsen, såsom anges i skäl 94, att unionsindustrin led skada. Kommissionen bedömde därför huruvida det skulle vara sannolikt att den skada som ursprungligen orsakats av dumpad import från Kina skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (96) | För att fastställa sannolikheten för återkommande skada analyserades följande aspekter: den outnyttjade kapaciteten i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft, de sannolika prisnivåerna för importen från Kina i avsaknad av antidumpningsåtgärder och importens inverkan på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(96)

För att fastställa sannolikheten för återkommande skada analyserades följande aspekter: den outnyttjade kapaciteten i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft, de sannolika prisnivåerna för importen från Kina i avsaknad av antidumpningsåtgärder och importens inverkan på unionsindustrin.

5.1   Outnyttjad kapacitet, handelsflöden och EU-marknadens attraktionskraft

Outnyttjad kapacitet, handelsflöden och EU-marknadens attraktionskraft

| (97) | Under den senaste översynen vid giltighetstidens utgång fann man att de kinesiska exportörerna hade betydande outnyttjad kapacitet i förhållande till den europeiska marknadens storlek, en kapacitet som inte helt kunde absorberas genom efterfrågan på den kinesiska inhemska marknaden och på andra exportmarknader än unionsmarknaden. I avsaknad av uppgifter som tyder på motsatsen kan det antas att den outnyttjade kapaciteten var densamma under den aktuella skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(97)

Under den senaste översynen vid giltighetstidens utgång fann man att de kinesiska exportörerna hade betydande outnyttjad kapacitet i förhållande till den europeiska marknadens storlek, en kapacitet som inte helt kunde absorberas genom efterfrågan på den kinesiska inhemska marknaden och på andra exportmarknader än unionsmarknaden. I avsaknad av uppgifter som tyder på motsatsen kan det antas att den outnyttjade kapaciteten var densamma under den aktuella skadeundersökningsperioden.

| (98) | Enligt undersökningen exporterades dock 75 % av volymerna från Kina till tredjeländer under översynsperioden till ett lägre pris jämfört med exporten av samma produkt till unionen (se skäl 43). Det finns inget som tyder på att denna situation kommer att förändras, åtminstone inte på kort sikt. |
| --- | --- |

(98)

Enligt undersökningen exporterades dock 75 % av volymerna från Kina till tredjeländer under översynsperioden till ett lägre pris jämfört med exporten av samma produkt till unionen (se skäl 43). Det finns inget som tyder på att denna situation kommer att förändras, åtminstone inte på kort sikt.

| (99) | Med hänsyn till den högre prisnivån är unionsmarknaden således mer attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarna än 2/3 av de andra marknader till vilka de kinesiska exporterande tillverkarna exporterade under översynsperioden. Om åtgärderna upphörde skulle unionsmarknadens attraktionskraft öka ytterligare i avsaknad av tullar. |
| --- | --- |

(99)

Med hänsyn till den högre prisnivån är unionsmarknaden således mer attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarna än 2/3 av de andra marknader till vilka de kinesiska exporterande tillverkarna exporterade under översynsperioden. Om åtgärderna upphörde skulle unionsmarknadens attraktionskraft öka ytterligare i avsaknad av tullar.

| (100) | Vidare var unionsmarknaden innan åtgärderna infördes en traditionell exportmarknad för de kinesiska exporterande tillverkarna, som under den ursprungliga undersökningsperioden hade en andel på över 30 % av unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(100)

Vidare var unionsmarknaden innan åtgärderna infördes en traditionell exportmarknad för de kinesiska exporterande tillverkarna, som under den ursprungliga undersökningsperioden hade en andel på över 30 % av unionsmarknaden.

| (101) | Undersökningen visade också att importen från Kina utan antidumpningstullen skulle ha underskridit unionsindustrins priser med 59,7 % under översynsperioden. Detta visar var prisnivåerna för importen från Kina sannolikt skulle ligga om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(101)

Undersökningen visade också att importen från Kina utan antidumpningstullen skulle ha underskridit unionsindustrins priser med 59,7 % under översynsperioden. Detta visar var prisnivåerna för importen från Kina sannolikt skulle ligga om åtgärderna upphävdes.

| (102) | Priserna på importen från Kina är betydligt lägre än priserna på annan import till unionen (se tabellerna 3 och 4). Undersökningen visade att priserna för importen från Kina under översynsperioden var ungefär 50 % lägre än det genomsnittliga priset på importen från andra tredjeländer till unionen. Det är därför sannolikt att importen från Kina skulle ersätta den importen och orsaka ytterligare tryck på prisnivåerna på unionens marknader. |
| --- | --- |

(102)

Priserna på importen från Kina är betydligt lägre än priserna på annan import till unionen (se tabellerna 3 och 4). Undersökningen visade att priserna för importen från Kina under översynsperioden var ungefär 50 % lägre än det genomsnittliga priset på importen från andra tredjeländer till unionen. Det är därför sannolikt att importen från Kina skulle ersätta den importen och orsaka ytterligare tryck på prisnivåerna på unionens marknader.

5.2   Effekt på unionsindustrins situation

Effekt på unionsindustrins situation

| (103) | Med tanke på den höga kapaciteten i Kina och unionsmarknadens attraktionskraft samt andra faktorer enligt sammanfattningen ovan i skälen 97–102, är det således sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna, om åtgärderna upphävs, kommer att återuppta sin export till unionsmarknaden i betydande mängder och till dumpade priser som väsentligt underskrider unionstillverkarnas priser. |
| --- | --- |

(103)

Med tanke på den höga kapaciteten i Kina och unionsmarknadens attraktionskraft samt andra faktorer enligt sammanfattningen ovan i skälen 97–102, är det således sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna, om åtgärderna upphävs, kommer att återuppta sin export till unionsmarknaden i betydande mängder och till dumpade priser som väsentligt underskrider unionstillverkarnas priser.

| (104) | Detta skulle få en negativ inverkan på unionsindustrin, eftersom dessa betydande ytterligare importvolymer skulle pressa ned de försäljningspriser som unionsindustrin kan ta ut och minska unionsindustrins försäljningsvolym liksom dess kapacitetsutnyttjande, vilket skulle leda till att dess tillverkningskostnader skulle öka. Den förväntade ökningen av dumpad lågprisimport skulle således medföra en ytterligare och kraftig försämring av unionsindustrins ekonomiska resultat, särskilt av dess lönsamhet. |
| --- | --- |

(104)

Detta skulle få en negativ inverkan på unionsindustrin, eftersom dessa betydande ytterligare importvolymer skulle pressa ned de försäljningspriser som unionsindustrin kan ta ut och minska unionsindustrins försäljningsvolym liksom dess kapacitetsutnyttjande, vilket skulle leda till att dess tillverkningskostnader skulle öka. Den förväntade ökningen av dumpad lågprisimport skulle således medföra en ytterligare och kraftig försämring av unionsindustrins ekonomiska resultat, särskilt av dess lönsamhet.

5.3   Slutsats

Slutsats

| (105) | Kommissionen drog därför slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade importen från Kina till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket ytterligare skulle förvärra skadan för unionsindustrin. Till följd av detta skulle unionsindustrins lönsamhet allvarligt äventyras. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen drog därför slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade importen från Kina till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket ytterligare skulle förvärra skadan för unionsindustrin. Till följd av detta skulle unionsindustrins lönsamhet allvarligt äventyras.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (106) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av sämskläder från Kina skulle strida mot unionens intresse som helhet. |
| --- | --- |

(106)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av sämskläder från Kina skulle strida mot unionens intresse som helhet.

| (107) | Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(107)

Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

| (108) | Det undersöktes om det fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna. |
| --- | --- |

(108)

Det undersöktes om det fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna.

6.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (109) | Även om de gällande antidumpningsåtgärderna i stor utsträckning skyddat unionsmarknaden från dumpad import, befinner sig unionsindustrin fortfarande i en bräcklig situation, vilket bekräftas av den negativa utvecklingen för vissa skadeindikatorer. |
| --- | --- |

(109)

Även om de gällande antidumpningsåtgärderna i stor utsträckning skyddat unionsmarknaden från dumpad import, befinner sig unionsindustrin fortfarande i en bräcklig situation, vilket bekräftas av den negativa utvecklingen för vissa skadeindikatorer.

| (110) | Om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla, kan det rimligen antas att det sannolika inflödet av betydande volymer av dumpad import från det berörda landet skulle leda till ytterligare skada för unionsindustrin. Detta inflöde skulle troligen också orsaka bland annat förlorade marknadsandelar, lägre försäljningspriser, lägre kapacitetsutnyttjande och överlag en allvarlig försämring av unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(110)

Om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla, kan det rimligen antas att det sannolika inflödet av betydande volymer av dumpad import från det berörda landet skulle leda till ytterligare skada för unionsindustrin. Detta inflöde skulle troligen också orsaka bland annat förlorade marknadsandelar, lägre försäljningspriser, lägre kapacitetsutnyttjande och överlag en allvarlig försämring av unionsindustrins ekonomiska situation.

| (111) | Kommissionen drog således slutsatsen att bibehållandet av antidumpningsåtgärderna mot import av sämskläder från Kina ligger i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen drog således slutsatsen att bibehållandet av antidumpningsåtgärderna mot import av sämskläder från Kina ligger i unionsindustrins intresse.

6.2   Icke-närstående importörers och användares intresse

Icke-närstående importörers och användares intresse

| (112) | Vid den ursprungliga undersökningen konstaterades att införandet av antidumpningsåtgärder sannolikt inte skulle få någon allvarlig negativ inverkan på situationen för importörer och användare i unionen. Ingen importör samarbetade i undersökningen. |
| --- | --- |

(112)

Vid den ursprungliga undersökningen konstaterades att införandet av antidumpningsåtgärder sannolikt inte skulle få någon allvarlig negativ inverkan på situationen för importörer och användare i unionen. Ingen importör samarbetade i undersökningen.

| (113) | I avsaknad av samarbetsvilja från importörers och användares sida i den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång anser kommissionen att dess slutsatser i den ursprungliga undersökningen fortfarande är giltiga och att en fortsättning av åtgärderna inte skulle påverka importörerna och användarna inom unionen negativt, åtminstone inte i någon större utsträckning. |
| --- | --- |

(113)

I avsaknad av samarbetsvilja från importörers och användares sida i den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång anser kommissionen att dess slutsatser i den ursprungliga undersökningen fortfarande är giltiga och att en fortsättning av åtgärderna inte skulle påverka importörerna och användarna inom unionen negativt, åtminstone inte i någon större utsträckning.

6.3   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (114) | Därför drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna i fråga om import av den berörda produkten med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(114)

Därför drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna i fråga om import av den berörda produkten med ursprung i Kina.

7.   UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

| (115) | Alla parter underrättades om de viktigaste faktauppgifter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga antidumpningsåtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter utlämnandet av uppgifterna. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(115)

Alla parter underrättades om de viktigaste faktauppgifter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga antidumpningsåtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter utlämnandet av uppgifterna. Inga synpunkter inkom.

8.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (116) | Kommissionen drar därför, och i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, slutsatsen att de antidumpningsåtgärder som är tillämpliga på import av sämskläder med ursprung i Kina som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 1153/2012 bör bibehållas. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen drar därför, och i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, slutsatsen att de antidumpningsåtgärder som är tillämpliga på import av sämskläder med ursprung i Kina som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 1153/2012 bör bibehållas.

| (117) | Mot bakgrund av domstolens rättspraxis (13) är det lämpligt att fastställa den dröjsmålsränta som ska betalas vid en eventuell återbetalning av slutgiltig tull, eftersom de relevanta gällande tullbestämmelserna inte föreskriver någon sådan räntesats och eftersom en tillämpning av nationella regler skulle leda till en oacceptabel snedvridning mellan de ekonomiska aktörerna beroende på vilken medlemsstat som väljs för tullklarering. |
| --- | --- |

(117)

Mot bakgrund av domstolens rättspraxis (13) är det lämpligt att fastställa den dröjsmålsränta som ska betalas vid en eventuell återbetalning av slutgiltig tull, eftersom de relevanta gällande tullbestämmelserna inte föreskriver någon sådan räntesats och eftersom en tillämpning av nationella regler skulle leda till en oacceptabel snedvridning mellan de ekonomiska aktörerna beroende på vilken medlemsstat som väljs för tullklarering.

13

| (118) | Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande om de åtgärder som föreskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

(118)

Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande om de åtgärder som föreskrivs i denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs på import av sämskläder och kombinationssämskläder, även tillskuret i stycken, inbegripet sämskläder och kombinationssämskläder som crust, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 4114 10 10 och 4114 10 90, med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Den slutgiltiga antidumpningstullsats som ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 ska vara 58,9 %.

3.   Om inte annat anges ska de bestämmelser som är i kraft vad gäller tullar tillämpas. Den dröjsmålsränta som ska betalas vid återbetalning som ger rätt till betalning av dröjsmålsränta ska vara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. Den räntesats som ska användas är den som gäller den första kalenderdagen i den månad då förfallodagen infaller, plus en procentenhet.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 februari 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1338/2006 av den 8 september 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutligt uttag av den preliminära tull som införts på import av sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 251, 14.9.2006, s. 1).

2

(3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1153/2012 av den 3 december 2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 334, 6.12.2012, s. 31).

3

(4)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 72, 8.3.2017, s. 3).

4

(5)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 416, 6.12.2017, s. 15).

5

(6)  https://www.globalsources.com/si/AS/Henan-Prosper/6008801452841/Homepage.htm

6

(7)  
  Källa: Eurostat.

7

Källa:

(8)  
  Källa: Eurostat.

8

Källa:

(9)  Enligt unionsindustrin motsvarar ett skinn mellan 6,5 och 7 kvadratfot (7 miljoner*6,75 = 47,25 miljoner).

9

(10)  Asia Pacific Leather Fair, utställarkatalog (http://www.aplf.com/en-US/534/henan-prosper/6740), artikel i en lädertidskrift (http://www.leathermag.com/news/newsmichael-lu-henan-prosper-skins-leather-enterprise-co-ltd).

10

(11)  Den exakta uppgiften rörande kapaciteten är sekretessbelagd.

11

(12)  Exporten uttrycks i US-dollar och på fob-basis. Kvantiteterna uttrycks i kilogram.

12

(13)  Domstolens dom (tredje avdelningen) av den 18 januari 2017, C-365/15, Wortmann/Hauptzollamt Bielefeld, ECLI:EU:C:2017:19, punkterna 35–39.

13

---

| 21.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/20

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/298

av den 20 februari 2019

om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 vad gäller posterna om Vitryssland, Bosnien och Hercegovina samt Japan i förteckningen över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka vissa varor av fjäderfä får importeras till eller transiteras genom unionen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (1), särskilt artikel 8 inledningsfrasen, artikel 8.1 första stycket samt artiklarna 8.4 och 9.4 c,

med beaktande av rådets direktiv 2009/158/EG av den 30 november 2009 om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och för import från tredjeland av fjäderfä och kläckägg (2), särskilt artiklarna 23.1, 24.2 och 25.2, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 798/2008 (3) fastställs krav för utfärdande av veterinärintyg för import till och transitering, inklusive lagring under transitering, genom unionen av fjäderfä och fjäderfäprodukter (nedan kallade varorna). Där föreskrivs att varorna endast får importeras till och transiteras genom unionen från de tredjeländer, områden, zoner eller delområden som förtecknas i kolumnerna 1 och 3 i tabellen i del 1 i bilaga I till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 798/2008 (3) fastställs krav för utfärdande av veterinärintyg för import till och transitering, inklusive lagring under transitering, genom unionen av fjäderfä och fjäderfäprodukter (nedan kallade varorna). Där föreskrivs att varorna endast får importeras till och transiteras genom unionen från de tredjeländer, områden, zoner eller delområden som förtecknas i kolumnerna 1 och 3 i tabellen i del 1 i bilaga I till den förordningen.

| (2) | Posten för Vitryssland i tabellen i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2258 (4) avser endast tillstånd för transitering genom Litauen av ägg och äggprodukter och utesluter kött av fjäderfä. Samtidigt godkänner artikel 18.2 i förordning (EG) nr 798/2008 och tilläggsgarantierna i posten för Vitryssland i kolumn 5 i tabellen i del 1 i bilaga I till den förordningen att ägg, äggprodukter och kött av fjäderfä transiteras genom Litauen. Därför bör posten för Vitryssland i tabellen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 ändras så att den avser transitering av ägg, äggprodukter och kött av fjäderfä. |
| --- | --- |

(2)

Posten för Vitryssland i tabellen i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2258 (4) avser endast tillstånd för transitering genom Litauen av ägg och äggprodukter och utesluter kött av fjäderfä. Samtidigt godkänner artikel 18.2 i förordning (EG) nr 798/2008 och tilläggsgarantierna i posten för Vitryssland i kolumn 5 i tabellen i del 1 i bilaga I till den förordningen att ägg, äggprodukter och kött av fjäderfä transiteras genom Litauen. Därför bör posten för Vitryssland i tabellen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 ändras så att den avser transitering av ägg, äggprodukter och kött av fjäderfä.

| (3) | Bosnien och Hercegovina har begärt att landet godkänns för import till och transitering genom unionen av kött av fjäderfä och har lämnat in relevanta uppgifter. Kommissionen har utfört en kontroll i Bosnien och Hercegovina för att utvärdera djurhälsokontrollerna på plats av kött av fjäderfä avsett för export till unionen. Med tanke på det positiva resultatet av den kontrollen bör man uppta det tredjelandet i tabellen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008. |
| --- | --- |

(3)

Bosnien och Hercegovina har begärt att landet godkänns för import till och transitering genom unionen av kött av fjäderfä och har lämnat in relevanta uppgifter. Kommissionen har utfört en kontroll i Bosnien och Hercegovina för att utvärdera djurhälsokontrollerna på plats av kött av fjäderfä avsett för export till unionen. Med tanke på det positiva resultatet av den kontrollen bör man uppta det tredjelandet i tabellen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008.

| (4) | Japan har begärt att landet godkänns för import till och transitering genom unionen av ägg och äggprodukter och har lämnat in relevanta uppgifter. Kommissionen har utfört en kontroll i Japan för att utvärdera djurhälsokontrollerna på plats av kött av ägg och äggprodukter avsedda för export till unionen. Med tanke på det positiva resultatet av den kontrollen bör man uppta det tredjelandet i tabellen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008. |
| --- | --- |

(4)

Japan har begärt att landet godkänns för import till och transitering genom unionen av ägg och äggprodukter och har lämnat in relevanta uppgifter. Kommissionen har utfört en kontroll i Japan för att utvärdera djurhälsokontrollerna på plats av kött av ägg och äggprodukter avsedda för export till unionen. Med tanke på det positiva resultatet av den kontrollen bör man uppta det tredjelandet i tabellen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008.

| (5) | Japan har lämnat in sina kontrollprogram för salmonella hos värphönsflockar av Gallus gallus till kommissionen. Dessa kontrollprogram visade sig ge garantier som är likvärdiga med garantierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 (5), och har därför godkänts. Japan bör därför godkännas för import av ägg av klass A till unionen och i posten för Japan i tabellen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 bör inte något förbud av den varan anges. |
| --- | --- |

(5)

Japan har lämnat in sina kontrollprogram för salmonella hos värphönsflockar av Gallus gallus till kommissionen. Dessa kontrollprogram visade sig ge garantier som är likvärdiga med garantierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 (5), och har därför godkänts. Japan bör därför godkännas för import av ägg av klass A till unionen och i posten för Japan i tabellen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 bör inte något förbud av den varan anges.

| (6) | Bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 februari 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 74.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 798/2008 av den 8 augusti 2008 om fastställande av en förteckning över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka fjäderfä och fjäderfäprodukter får importeras till och transiteras genom gemenskapen samt kraven för veterinärintyg (EUT L 226, 23.8.2008, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2258 av den 4 december 2015 om ändring av förordning (EG) nr 798/2008 vad gäller import och transitering av enstaka sändningar om färre än 20 enheter fjäderfän av andra arter än ratiter, kläckägg eller dagsgamla kycklingar av dessa (EUT L 321, 5.12.2015, s. 23).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (EUT L 325, 12.12.2003, s. 1).

5

---

BILAGA

Del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1) | Följande post för Bosnien och Hercegovina ska införas mellan posten för Australien och posten för Brasilien:















  Tredjelandets/områdets ISO-kod och namn | Tredjelandets, områdets, zonens eller delområdets kod | Beskrivning av tredjelandet, området, zonen eller delområdet | Veterinärintyg | Särskilda villkor | Särskilda villkor | Status avseende övervakning av aviär influensa | Vaccinationsstatus avseende aviär influensa | Status avseende bekämpning av salmonella (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förlagor | Tilläggsgarantier | Sista datum (1) | Första datum (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| ”BA – Bosnien och Hercegovina | BA-0 | Hela landet | POU” | | | | | | | |

1)

Följande post för Bosnien och Hercegovina ska införas mellan posten för Australien och posten för Brasilien:

Tredjelandets/områdets ISO-kod och namn

Tredjelandets, områdets, zonens eller delområdets kod

Beskrivning av tredjelandet, området, zonen eller delområdet

Veterinärintyg

Särskilda villkor

Särskilda villkor

Status avseende övervakning av aviär influensa

Vaccinationsstatus avseende aviär influensa

Status avseende bekämpning av salmonella (6)

Förlagor

Tilläggsgarantier

Sista datum (1)

Första datum (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

”BA – Bosnien och Hercegovina

BA-0

Hela landet

POU”

| 2) | Uppgifterna om Vitryssland ska ersättas med följande:















  Tredjelandets/områdets ISO-kod och namn | Tredjelandets, områdets, zonens eller delområdets kod | Beskrivning av tredjelandet, området, zonen eller delområdet | Veterinärintyg | Särskilda villkor | Särskilda villkor | Status avseende övervakning av aviär influensa | Vaccinationsstatus avseende aviär influensa | Status avseende bekämpning av salmonella (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förlagor | Tilläggsgarantier | Sista datum (1) | Första datum (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| ”BY – Vitryssland | BY-0 | Hela landet | EP, E, POU
  (alla tre endast för transitering genom Litauen) | IX” | | | | | | |

2)

Uppgifterna om Vitryssland ska ersättas med följande:

Tredjelandets/områdets ISO-kod och namn

Tredjelandets, områdets, zonens eller delområdets kod

Beskrivning av tredjelandet, området, zonen eller delområdet

Veterinärintyg

Särskilda villkor

Särskilda villkor

Status avseende övervakning av aviär influensa

Vaccinationsstatus avseende aviär influensa

Status avseende bekämpning av salmonella (6)

Förlagor

Tilläggsgarantier

Sista datum (1)

Första datum (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

”BY – Vitryssland

BY-0

Hela landet

EP, E, POU

(alla tre endast för transitering genom Litauen)

IX”

| 3) | Följande post för Japan ska införas mellan posten för Island och posten för Sydkorea:















  Tredjelandets/områdets ISO-kod och namn | Tredjelandets, områdets, zonens eller delområdets kod | Beskrivning av tredjelandet, området, zonen eller delområdet | Veterinärintyg | Särskilda villkor | Särskilda villkor | Status avseende övervakning av aviär influensa | Vaccinationsstatus avseende aviär influensa | Status avseende bekämpning av salmonella (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förlagor | Tilläggsgarantier | Sista datum (1) | Första datum (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| ”JP – Japan | JP-0 | Hela landet | EP, E” | | | | | | | |

3)

Följande post för Japan ska införas mellan posten för Island och posten för Sydkorea:

Tredjelandets/områdets ISO-kod och namn

Tredjelandets, områdets, zonens eller delområdets kod

Beskrivning av tredjelandet, området, zonen eller delområdet

Veterinärintyg

Särskilda villkor

Särskilda villkor

Status avseende övervakning av aviär influensa

Vaccinationsstatus avseende aviär influensa

Status avseende bekämpning av salmonella (6)

Förlagor

Tilläggsgarantier

Sista datum (1)

Första datum (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

”JP – Japan

JP-0

Hela landet

EP, E”

---

BESLUT

| 21.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/23

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2019/299

av den 12 februari 2019

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i transportgemenskapens regionala styrkommitté vad gäller vissa personalfrågor i samband med genomförandet av fördraget om upprättande av en transportgemenskap

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 91 och 100.2 jämförda med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Fördraget om upprättande av en transportgemenskap (1) (nedan kallat fördraget om en transportgemenskap) undertecknades av unionen i enlighet med rådets beslut (EU) 2017/1937 (2). |
| --- | --- |

(1)

Fördraget om upprättande av en transportgemenskap (1) (nedan kallat fördraget om en transportgemenskap) undertecknades av unionen i enlighet med rådets beslut (EU) 2017/1937 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 41.3 i fördraget om en transportgemenskap har fördraget om en transportgemenskap tillämpats provisoriskt sedan den 9 oktober 2017. Det tillämpas för närvarande provisoriskt mellan de fördragsslutande parterna, nämligen unionen, Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Kosovo (*1), Montenegro och Republiken Serbien. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 41.3 i fördraget om en transportgemenskap har fördraget om en transportgemenskap tillämpats provisoriskt sedan den 9 oktober 2017. Det tillämpas för närvarande provisoriskt mellan de fördragsslutande parterna, nämligen unionen, Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Kosovo (*1), Montenegro och Republiken Serbien.

| (3) | Transportgemenskapens regionala styrkommitté (nedan kallad styrkommittén) ska anta beslut om vissa personalfrågor för att säkerställa ett korrekt genomförande av fördraget om en transportgemenskap. |
| --- | --- |

(3)

Transportgemenskapens regionala styrkommitté (nedan kallad styrkommittén) ska anta beslut om vissa personalfrågor för att säkerställa ett korrekt genomförande av fördraget om en transportgemenskap.

| (4) | Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i styrkommittén vad gäller styrkommitténs beslut om vissa personalfrågor, eftersom dessa beslut är nödvändiga för inledandet av arbetet vid transportgemenskapens ständiga sekretariat och kommer att ha rättslig verkan gentemot unionen. |
| --- | --- |

(4)

Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i styrkommittén vad gäller styrkommitténs beslut om vissa personalfrågor, eftersom dessa beslut är nödvändiga för inledandet av arbetet vid transportgemenskapens ständiga sekretariat och kommer att ha rättslig verkan gentemot unionen.

| (5) | Unionens ståndpunkt i styrkommittén bör därför grunda sig på de bifogade utkasten till beslut. |
| --- | --- |

(5)

Unionens ståndpunkt i styrkommittén bör därför grunda sig på de bifogade utkasten till beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i transportgemenskapens regionala styrkommitté ska grundas på de utkast till beslut av styrkommittén som åtföljer detta beslut.

Unionens företrädare i styrkommittén får godkänna mindre ändringar av utkasten till beslut utan att ett nytt rådsbeslut erfordras.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 12 februari 2019.

På rådets vägnar

E.O. TEODOROVICI

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 278, 27.10.2017, s. 3.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2017/1937 av den 11 juli 2017 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av fördraget om upprättande av en transportgemenskap (EUT L 278, 27.10.2017, s. 1).

2

(*1)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999) och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

*1

---

UTKAST TILL

BESLUT nr .../2019 AV TRANSPORTGEMENSKAPENS REGIONALA STYRKOMMITTÉ

av den

om antagandet av regler om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning för personalen vid transportgemenskapens ständiga sekretariat

TRANSPORTGEMENSKAPENS REGIONALA STYRKOMMITTÉ HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättande av en transportgemenskap, särskilt artiklarna 24.1 och 30.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Härmed antas reglerna om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning för personalen vid transportgemenskapens ständiga sekretariat, i enlighet med bilagan till detta beslut.

Utfärdat i

På den regionala styrkommitténs vägnar

Ordförande

BILAGA

Regler om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning för personalen vid transportgemenskapens ständiga sekretariat

I.   ALLMÄNT

| 1. | Genom dessa regler fastställs förfaranden för rekrytering av direktören och eventuella biträdande direktörer samt personal vid transportgemenskapens ständiga sekretariat (nedan kallat sekretariatet), kraven avseende deras arbetsvillkor och personalens geografiska spridning, i enlighet med fördraget om upprättande av en transportgemenskap (nedan kallat fördraget). |
| --- | --- |

1.

| 2. | I händelse av motsägelse mellan dessa regler och fördraget gäller fördragets bestämmelser. |
| --- | --- |

2.

II.   REKRYTERING AV DIREKTÖREN OCH EVENTUELLA BITRÄDANDE DIREKTÖRER FÖR SEKRETARIATET

| 3. | På den regionala styrkommitténs begäran ska en öppen infordran av intresseanmälningar till tjänsten som direktör eller biträdande direktör offentliggöras i Europeiska unionen (nedan kallad unionen) samt i de sydösteuropeiska parterna (Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Kosovo (*1), Montenegro och Republiken Serbien). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Minst 30 dagar före dagen för det möte där utnämningen av direktören eller en biträdande direktör finns med på den regionala styrkommitténs dagordning ska Europeiska kommissionen distribuera ett förslag i vilket den föreslagna kandidaten anges. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kandidaten ska utses med personligt mandat. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kandidaten ska vara medborgare i en unionsmedlemsstat eller i någon av de sydösteuropeiska parterna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europeiska kommissionens förslag ska vara vederbörligen motiverat med beaktande av direktörens eller den biträdande direktörens ansvarsområden. Det ska innehålla en beskrivning av kandidatens kvalifikationer och erfarenhet och baseras på kandidatens samtycke till utnämningen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Varje fördragsslutande part får framföra sina synpunkter på förslaget. Om detta görs skriftligen före den regionala styrkommitténs möte ska ordföranden i den regionala styrkommittén (nedan kallad ordföranden) redogöra för dessa under mötet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Innan beslut fattas om utnämning får den regionala styrkommittén begära en utfrågning av den föreslagna kandidaten under mötet i kommittén. Ordföranden ska på förhand föreslå särskilda operativa regler för utfrågningen (tidsram, antal frågor osv.). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Efter samråd med ministerrådet ska den regionala styrkommittén besluta om utnämningen av direktören och den eventuella biträdande direktören enhälligt i enlighet med artikel 24.3 i fördraget. |
| --- | --- |

10.

| 11. | I beslutet ska den regionala styrkommittén ange den dag då utnämningen träder i kraft. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Inom sju kalenderdagar efter den regionala styrkommitténs beslut ska ordföranden utfärda ett utnämningsdokument som ska kontrasigneras av direktören eller den biträdande direktören. |
| --- | --- |

12.

III.   REKRYTERING AV PERSONAL VID SEKRETARIATET

Allmänt

| 13. | Rekrytering av personal vid sekretariatet ska grundas på följande huvudprinciper:






  — | Insyn i urvalsförfarandena. |
| --- | --- | --- |

13.

—

Insyn i urvalsförfarandena.

| — | Icke-diskriminering. |
| --- | --- |

—

Icke-diskriminering.

| — | Konkurrens och professionalism. |
| --- | --- |

—

Konkurrens och professionalism.

| — | En jämn könsfördelning. |
| --- | --- |

—

En jämn könsfördelning.

| — | Geografisk spridning. |
| --- | --- |

—

Geografisk spridning.

| 14. | Den regionala styrkommittén ska anta sekretariatets organisationsplan, på grundval av ett förslag från direktören. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Alla personer som är medborgare i någon av de fördragsslutande parterna får ansöka om en utannonserad tjänst vid sekretariatet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Sökandena ska ansöka med personligt mandat. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Sekretariatet ska ansvara för organisationen av urvalsförfarandena i enlighet med dessa regler. Sekretariatet får när som helst under urvalsförfarandena ta hjälp av externa konsulter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Personalen, med undantag för biträdande direktörer, ska väljas och utnämnas av direktören. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Utöver urvalsförfarandet ska formella utnämningar vara föremål för certifiering av en kvalificerad läkare som utses av direktören, av vilken det framgår att den sökande är fysiskt lämplig för tjänsten. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Utnämningen ska vara tidsbegränsad efter en prövotid i enlighet med dessa regler och ska kunna förlängas. |
| --- | --- |

20.

| 21. | En prövotid på sex månader från och med utnämningen ska fastställas för alla tjänster. I enlighet med punkt 23 b får prövotiden förlängas med högst sex månader. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Eventuell tidigare tjänstgöring vid sekretariatet som fast tjänsteman får helt eller delvis betraktas som en prövotid. Detta gäller när de huvudsakliga förpliktelserna enligt arbetsbeskrivningarna för den tidigare tjänsten och den tjänst som tjänstemannen har utnämnts för i enlighet med dessa regler, sammanfaller. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Under prövotidens femte månad ska tjänstemannens närmast överordnade utarbeta en rapport om tjänstemannens kompetens, prestationsförmåga och uppförande. Rapporten ska innehålla en rekommendation om att






  a) | tjänstemannens utnämning ska bekräftas, |
| --- | --- | --- |

23.

a)

tjänstemannens utnämning ska bekräftas,

| b) | tjänstemannens prövotid ska förlängas med högst sex månader, eller |
| --- | --- |

b)

tjänstemannens prövotid ska förlängas med högst sex månader, eller

| c) | tjänstemannens utnämning ska upphöra. |
| --- | --- |

c)

tjänstemannens utnämning ska upphöra.

| 24. | Rapporten som avses i punkt 23 ska före utgången av den femte månaden överlämnas till direktören som ska fatta ett beslut. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Prövotiden ska betraktas som en del av den totala utnämningstiden. |
| --- | --- |

25.

| 26. | På förslag av en fördragsslutande part får direktören, i samråd med Europeiska kommissionen, utnämna en utstationerad expert från den fördragsslutande parten under en period på upp till tre år, förutsatt att det finns administrativ och finansiell kapacitet. Direktören ska anta utförliga regler om utstationerade experters status. |
| --- | --- |

26.

Insyn och urvalsförfarande

| 27. | Sekretariatet ska inleda urvalsförfarandet genom att offentliggöra meddelanden om lediga tjänster i vilka anges kriterierna för allmänna och särskilda kompetenser och viktiga kvalifikationer som krävs samt uppgift om anställningens möjliga varaktighet, uppgifterna och de viktigaste stegen i urvalsförfarandet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Alla meddelanden om lediga tjänster ska offentliggöras på engelska på sekretariatets webbplats samt i internationell press och fackpress senast två månader innan urvalsförfarandet inleds. Informationen ska även tillhandahållas alla fördragsslutande parter. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Direktören får identifiera information, som ska behandlas konfidentiellt, som endast ska meddelas de sökande som tas upp på slutlistan. Sådan information får dock inte avse själva arbetsbeskrivningen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Under urvalsförfarandet ska direktören bistås av en urvalskommitté som ska bestå av minst fyra ledamöter: direktören, en företrädare för ordförandeskapet och två företrädare för Europeiska kommissionen. Annan personal vid sekretariatet kan också ingå i urvalskommittén. I särskilda fall, särskilt när det gäller urvalsförfarande för experter, får ytterligare en extern ledamot utses på förslag av Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Urvalskommittén ska utvärdera ansökningarna och för varje ledig tjänst enas om en slutlista över sökande som uppfyller behörighetskriterierna och bäst motsvarar urvalskriterierna i meddelandet om ledig tjänst. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Urvalskommittén ska kalla sökandena på slutlistan till intervjuer. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Om urvalskommittén skulle anse det nödvändigt kan den besluta att kalla sökandena på slutlistan till skriftliga prov, som ska äga rum samma dagar som intervjuerna. Provens innehåll ska fastställas i enlighet med den offentliggjorda tjänstens nivå och profil. De skriftliga proven, som är anpassade till tjänstens profil, ska innehålla åtminstone följande delar:






  a) | allmän lämplighet och språkfärdigheter i den utsträckning som krävs för att utöva uppgifterna och särskilda kompetenser kopplade till de relevanta profilerna, samt |
| --- | --- | --- |

33.

a)

allmän lämplighet och språkfärdigheter i den utsträckning som krävs för att utöva uppgifterna och särskilda kompetenser kopplade till de relevanta profilerna, samt

| b) | bedömning av kvaliteten på skriftlig uttrycksförmåga och presentation. |
| --- | --- |

b)

bedömning av kvaliteten på skriftlig uttrycksförmåga och presentation.

| 34. | Utifrån de sökande som är upptagna på slutlistan och med beaktande av intervjuresultaten kan direktören upprätta en reservlista. Denna reservlista ska vara giltig i upp till tolv månader från den dag då den upprättas, och dess giltighet får förlängas genom beslut av direktören. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Resultatet av urvalsförfarandet ska införas skriftligen i ett protokoll som ska undertecknas av urvalskommitténs ledamöter. Sökandena ska meddelas resultatet av urvalsförfarandet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | En fördragsslutande part har rätt att få en kopia av något av de protokoll som avses i punkt 35 efter skriftlig begäran till direktören. |
| --- | --- |

36.

Icke-diskriminering

| 37. | All form av diskriminering under urvalsförfarandet ska vara förbjuden. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Alla tjänster ska vara öppna för både kvinnor och män, oavsett religion, nationalitet, ras eller trosuppfattning. |
| --- | --- |

38.

Konkurrens och professionalism

| 39. | Ingen tjänst ska reserveras för särskilda personer och/eller medborgare i någon fördragsslutande part. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Vid rekrytering av personal ska direktören i första hand ta hänsyn till behovet av personer med högsta möjliga kompetens och integritet. I arbetsbeskrivningen i meddelande om tjänster ska de formella kraven för utbildning, erfarenhet, språkfärdigheter osv. tydligt anges. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Rekryteringen ska vara öppen för konkurrens bland interna kandidater och andra sökande, baserat på normerna om lika möjligheter. Om sökande har likvärdiga kvalifikationer och erfarenheter ska företräde ges åt interna sökande. |
| --- | --- |

41.

IV.   PERSONALENS ARBETSVILLKOR

| 42. | Direktören ska säkerställa att personalen vid sekretariatet, i enlighet med sekretariatets budget och i överensstämmelse med budgetreglerna och institutionernas beslut i enlighet med fördraget, får tillgång till de arbetsvillkor som krävs vad gäller utrustning, arbetsområde, tillgång till tillgänglig information osv. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Tjänstemän vid sekretariatet har rätt att begära till direktören att deras arbetsvillkor ska förbättras. Begäran ska vederbörligen motiveras. Om begäran inte kan uppfyllas ska direktören eller någon annan behörig person tillhandahålla tjänstemannen ett relevant skriftligt svar. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Direktören får anta interna regler om arbetsvillkor i enlighet med punkterna 42 och 43. |
| --- | --- |

44.

V.   PERSONALENS GEOGRAFISKA SPRIDNING

| 45. | Direktören ska se till att tjänsterna fördelas rättvist bland de fördragsslutande parternas medborgare så långt det är möjligt och i enlighet med sekretariatets intressen. |
| --- | --- |

45.

VI.   SLUTBESTÄMMELSER

| 46. | Dessa regler träder i kraft samma dag som de antas av den regionala styrkommittén. |
| --- | --- |

46.

---

(*1)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999) och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

---

UTKAST TILL

BESLUT nr .../2019 AV TRANSPORTGEMENSKAPENS REGIONALA STYRKOMMITTÉ

av den

om antagande av transportgemenskapens tjänsteföreskrifter

TRANSPORTGEMENSKAPENS REGIONALA STYRKOMMITTÉ HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättande av en transportgemenskap, särskilt artikel 24.1.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Härmed antas transportgemenskapens tjänsteföreskrifter, i enlighet med bilagan till detta beslut.

Utfärdat i

På den regionala styrkommitténs vägnar

Ordförande

BILAGA

Transportgemenskapens tjänsteföreskrifter

1.   SYFTE

I dessa tjänsteföreskrifter fastställs de allmänna tjänstgöringsvillkoren för personalen vid transportgemenskapens ständiga sekretariat. Tjänsteföreskrifterna är en integrerad del av de enskilda anställningsavtalen, såvida inget annat anges i dessa tjänsteföreskrifter.

2.   DEFINITIONER OCH TILLÄMPLIGHET

2.1   Definitioner

1.   
  fördragsslutande parter
  : de fördragsslutande parterna till fördraget om upprättande av en transportgemenskap, nämligen Europeiska unionen och de sydösteuropeiska parterna (Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Kosovo (*1), Montenegro och Republiken Serbien).

2.   
  styrkommittén
  : transportgemenskapens regionala styrkommitté.

3.   
  sekretariatet
  : transportgemenskapens ständiga sekretariat.

4.   
  direktör
  : direktören för sekretariatet.

5.   
  anställda
  : alla tjänstemän vid sekretariatet, nämligen direktören, biträdande direktörer och all annan personal från de fördragsslutande parterna, som arbetar permanent vid sekretariatet i enlighet med dessa tjänsteföreskrifter, samt utstationerade experter.

6.   
  lokal personal
  : andra personer än anställda som har rekryterats av sekretariatet i Republiken Serbien för att utföra tekniskt arbete såsom underhåll, rengöring, körning etc.

7.   
  utstationerade experter
  : personal som utstationerats av sina regeringar eller internationella organisationer för uppdrag vid sekretariatet.

8.   
  avtalet om säte
  : avtalet mellan Republiken Serbien och transportgemenskapen angående sätet för sekretariat.

9.   
  reglerna om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning
  : reglerna om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning för personalen vid transportgemenskapens ständiga sekretariat.

10.   
  mobbning
  : allt olämpligt uppträdande av en viss varaktighet, upprepat eller systematiskt, i form av beteenden, uttalade eller skrivna ord, gester eller andra handlingar som är avsiktliga och kan vara kränkande för en persons självkänsla, värdighet eller fysiska eller psykiska integritet.

11.   
  sexuella trakasserier
  : ett beteende med sexuella undertoner mot en person som inte önskar utsättas för det, och som har till syfte eller får till resultat att kränka personens värdighet eller skapa en hotfull, fientlig, stötande eller besvärad arbetsmiljö. Sexuella trakasserier ska betraktas som könsdiskriminering.

12.   
  försummelse av direktören
  :

| a) | när direktören helt eller delvis håller inne en anställds lön längre än 15 arbetsdagar, |
| --- | --- |

a)

när direktören helt eller delvis håller inne en anställds lön längre än 15 arbetsdagar,

| b) | när direktören bryter mot anställningsvillkoren i anställningsavtalet, eller |
| --- | --- |

b)

när direktören bryter mot anställningsvillkoren i anställningsavtalet, eller

| c) | när direktören har gjort sig skyldig till övergrepp eller grovt förtal gentemot en anställd. |
| --- | --- |

c)

när direktören har gjort sig skyldig till övergrepp eller grovt förtal gentemot en anställd.

13.   
  försummelse av en anställd
  :

| a) | omotiverad vägran från en anställds sida att fullgöra specifika arbetsuppgifter som tilldelats denne av direktören eller en annan överordnad, om den anställde redan minst en gång informerats skriftligen om liknande fall av bristande prestation, |
| --- | --- |

a)

omotiverad vägran från en anställds sida att fullgöra specifika arbetsuppgifter som tilldelats denne av direktören eller en annan överordnad, om den anställde redan minst en gång informerats skriftligen om liknande fall av bristande prestation,

| b) | förövande av ett brott, |
| --- | --- |

b)

förövande av ett brott,

| c) | utevaro, nämligen när den anställde är frånvarande från arbetet utan tillstånd eller tillfredsställande förklaring under mer än sju arbetsdagar, |
| --- | --- |

c)

utevaro, nämligen när den anställde är frånvarande från arbetet utan tillstånd eller tillfredsställande förklaring under mer än sju arbetsdagar,

| d) | mobbning eller sexuella trakasserier, |
| --- | --- |

d)

mobbning eller sexuella trakasserier,

| e) | varje uppträdande som rimligen kan förväntas leda till eller som har lett till allvarlig misskreditering av transportgemenskapen i allmänhetens ögon, |
| --- | --- |

e)

varje uppträdande som rimligen kan förväntas leda till eller som har lett till allvarlig misskreditering av transportgemenskapen i allmänhetens ögon,

| f) | användning eller försök till användning av den anställdes tjänst vid sekretariatet för egen vinning, eller |
| --- | --- |

f)

användning eller försök till användning av den anställdes tjänst vid sekretariatet för egen vinning, eller

| g) | varje form av missbruk av transportgemenskapens medel. |
| --- | --- |

g)

varje form av missbruk av transportgemenskapens medel.

2.2   Tillämplighet

| a) | Dessa tjänsteföreskrifter ska tillämpas på anställda, med undantag av lokal personal. |
| --- | --- |

a)

Dessa tjänsteföreskrifter ska tillämpas på anställda, med undantag av lokal personal.

| b) | Utstationerade experter ska ha särskilda arrangemang som regleras av ett avtal mellan sekretariatet och den utstationerande regeringen eller internationella organisationen. Direktören ska i varje enskilt fall besluta i vilken utsträckning dessa tjänsteföreskrifter ska tillämpas på utstationerade experter. |
| --- | --- |

b)

Utstationerade experter ska ha särskilda arrangemang som regleras av ett avtal mellan sekretariatet och den utstationerande regeringen eller internationella organisationen. Direktören ska i varje enskilt fall besluta i vilken utsträckning dessa tjänsteföreskrifter ska tillämpas på utstationerade experter.

3.   UPPGIFTER, SKYLDIGHETER OCH PRIVILEGIER

3.1   Tjänstens internationella art

Genom att godta utnämningen förbinder sig de anställda att fullgöra sina uppgifter och verka enbart i transportgemenskapens intresse. Personalen är underställd direktören och ansvarar för utövandet av sina uppgifter inför densamme. Personalen får inte efterfråga eller ta emot anvisningar i sin tjänsteutövning från någon regering, internationell organisation eller annan myndighet som inte ingår i transportgemenskapen.

3.2   Uppförande

| a) | Anställda ska i alla lägen uppföra sig på ett sätt som är förenligt med transportgemenskapens internationella status. De privilegier och den immunitet som tillämpas i enlighet med avtalet om säte tilldelas i transportgemenskapens intressen. |
| --- | --- |

a)

Anställda ska i alla lägen uppföra sig på ett sätt som är förenligt med transportgemenskapens internationella status. De privilegier och den immunitet som tillämpas i enlighet med avtalet om säte tilldelas i transportgemenskapens intressen.

| b) | I sin tjänsteutövning får anställda inte, om inget annat anges nedan, handlägga ärenden där de direkt eller indirekt har ett personligt intresse, till exempel av familjekaraktär eller av ekonomisk art, som kan innebära att deras oberoende äventyras. |
| --- | --- |

b)

I sin tjänsteutövning får anställda inte, om inget annat anges nedan, handlägga ärenden där de direkt eller indirekt har ett personligt intresse, till exempel av familjekaraktär eller av ekonomisk art, som kan innebära att deras oberoende äventyras.

| c) | En anställd som i tjänsten tilldelas ett ärende av den art som avses i led b i detta avsnitt ska omedelbart underrätta direktören. Direktören ska vidta de åtgärder som krävs och får befria den anställde från dennes ansvar i ärendet i fråga. |
| --- | --- |

c)

En anställd som i tjänsten tilldelas ett ärende av den art som avses i led b i detta avsnitt ska omedelbart underrätta direktören. Direktören ska vidta de åtgärder som krävs och får befria den anställde från dennes ansvar i ärendet i fråga.

| d) | Anställda får varken behålla eller förvärva, direkt eller indirekt, intressen i företag underställda transportgemenskapen eller som står i förbindelse med transportgemenskapen, av en sådan art eller omfattning att det skulle kunna äventyra de anställdas oberoende ställning i tjänsteutövningen. |
| --- | --- |

d)

Anställda får varken behålla eller förvärva, direkt eller indirekt, intressen i företag underställda transportgemenskapen eller som står i förbindelse med transportgemenskapen, av en sådan art eller omfattning att det skulle kunna äventyra de anställdas oberoende ställning i tjänsteutövningen.

| e) | Om en anställd får instruktioner som enligt dennes uppfattning är regelstridiga eller kan orsaka allvarliga svårigheter ska denne underrätta sin närmast överordnade. Om den närmast överordnade bekräftar instruktionerna och den anställde anser att bekräftelsen inte är ett rimligt svar med tanke på grunderna för den anställdes betänkligheter, ska den anställde skriftligen vända sig till sin överordnades närmast överordnade. Om den senare bekräftar instruktionerna skriftligen ska den anställde utföra dem såvida de inte är uppenbart olagliga eller strider mot gällande säkerhetsnormer.
  Om den närmast överordnade anser att instruktionerna måste utföras snarast ska den anställde utföra dem såvida de inte är uppenbart olagliga eller strider mot gällande säkerhetsnormer. På den anställdes begäran ska den närmast överordnade ge instruktionerna skriftligen. |
| --- | --- |

e)

Om en anställd får instruktioner som enligt dennes uppfattning är regelstridiga eller kan orsaka allvarliga svårigheter ska denne underrätta sin närmast överordnade. Om den närmast överordnade bekräftar instruktionerna och den anställde anser att bekräftelsen inte är ett rimligt svar med tanke på grunderna för den anställdes betänkligheter, ska den anställde skriftligen vända sig till sin överordnades närmast överordnade. Om den senare bekräftar instruktionerna skriftligen ska den anställde utföra dem såvida de inte är uppenbart olagliga eller strider mot gällande säkerhetsnormer.

Om den närmast överordnade anser att instruktionerna måste utföras snarast ska den anställde utföra dem såvida de inte är uppenbart olagliga eller strider mot gällande säkerhetsnormer. På den anställdes begäran ska den närmast överordnade ge instruktionerna skriftligen.

| f) | En anställd som under eller i samband med att han eller hon utför sina arbetsuppgifter får kännedom om faktiska omständigheter som ger anledning att anta att det förekommer bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som kan skada transportgemenskapens intressen, eller uppförande i samband med tjänsteutövningen som kan innebära ett allvarligt åsidosättande av de förpliktelser som åligger de anställda, ska utan dröjsmål underrätta direktören eller, om han eller hon anser det nödvändigt, styrkommitténs ordförande, eller Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf). |
| --- | --- |

f)

En anställd som under eller i samband med att han eller hon utför sina arbetsuppgifter får kännedom om faktiska omständigheter som ger anledning att anta att det förekommer bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som kan skada transportgemenskapens intressen, eller uppförande i samband med tjänsteutövningen som kan innebära ett allvarligt åsidosättande av de förpliktelser som åligger de anställda, ska utan dröjsmål underrätta direktören eller, om han eller hon anser det nödvändigt, styrkommitténs ordförande, eller Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf).

| g) | Anställda som har lämnat sådan information som avses i leden e och f i detta avsnitt får inte av denna anledning behandlas på ett sätt av transportgemenskapen som är till hans eller hennes nackdel förutsatt att den anställde har agerat på ett rimligt och ärligt sätt. |
| --- | --- |

g)

Anställda som har lämnat sådan information som avses i leden e och f i detta avsnitt får inte av denna anledning behandlas på ett sätt av transportgemenskapen som är till hans eller hennes nackdel förutsatt att den anställde har agerat på ett rimligt och ärligt sätt.

3.3   Externa uppdrag

| a) | Anställda får inte ägna sig åt verksamhet utanför transportgemenskapen som är oförenlig med en korrekt utförande av deras arbetsuppgifter eller som kan medföra en konflikt mellan personliga intressen och transportgemenskapens intressen eller som kan skada transportgemenskapens anseende. |
| --- | --- |

a)

Anställda får inte ägna sig åt verksamhet utanför transportgemenskapen som är oförenlig med en korrekt utförande av deras arbetsuppgifter eller som kan medföra en konflikt mellan personliga intressen och transportgemenskapens intressen eller som kan skada transportgemenskapens anseende.

| b) | Anställda får inte ägna sig åt avlönad verksamhet utanför transportgemenskapen utan att först ha erhållit ett skriftligt godkännande från direktören. |
| --- | --- |

b)

Anställda får inte ägna sig åt avlönad verksamhet utanför transportgemenskapen utan att först ha erhållit ett skriftligt godkännande från direktören.

| c) | Anställda som direkt eller indirekt innehar andelar i ett företag inom transportsektorn som gör att de kan påverka företagets förvaltning ska skriftligen informera direktören om detta. Om det rör sig om direktören själv ska denne meddela ordförandeskapet i styrkommittén. |
| --- | --- |

c)

Anställda som direkt eller indirekt innehar andelar i ett företag inom transportsektorn som gör att de kan påverka företagets förvaltning ska skriftligen informera direktören om detta. Om det rör sig om direktören själv ska denne meddela ordförandeskapet i styrkommittén.

3.4   Trakasserier

Anställda får inte ägna sig åt någon form av mobbning eller sexuella trakasserier. En anställd som har utsatts för mobbning eller sexuella trakasserier får inte av denna anledning behandlas på ett sätt som är till dennes nackdel av sekretariatet. En anställd som har vittnat om mobbning eller sexuella trakasserier får inte av denna anledning behandlas på ett sätt som är till dennes nackdel av sekretariatet, förutsatt att den anställde har agerat ärligt.

3.5   Användning och utlämning av uppgifter

| a) | Anställda ska utöva nödvändig diskretion i alla frågor kopplade till tjänsten. De får inte, förutom i tjänsteutövningen eller med direktörens tillstånd, till någon lämna ut uppgifter som inte har offentliggjorts och som de känner till på grund av sin officiella tjänst, och de får inte heller använda sådana uppgifter för egen vinning, t.ex. ekonomisk vinning. Denna skyldighet är bindande för personalen även efter det att de lämnat sin tjänst. |
| --- | --- |

a)

Anställda ska utöva nödvändig diskretion i alla frågor kopplade till tjänsten. De får inte, förutom i tjänsteutövningen eller med direktörens tillstånd, till någon lämna ut uppgifter som inte har offentliggjorts och som de känner till på grund av sin officiella tjänst, och de får inte heller använda sådana uppgifter för egen vinning, t.ex. ekonomisk vinning. Denna skyldighet är bindande för personalen även efter det att de lämnat sin tjänst.

| b) | Anställda får inte offentliggöra, förorsaka offentliggörande av eller bidra till att offentliggöra material som rör transportgemenskapen, och inte heller hålla ett offentligt anförande på transportgemenskapens vägnar förutom i tjänsteutövningen eller med direktörens tillstånd. |
| --- | --- |

b)

Anställda får inte offentliggöra, förorsaka offentliggörande av eller bidra till att offentliggöra material som rör transportgemenskapen, och inte heller hålla ett offentligt anförande på transportgemenskapens vägnar förutom i tjänsteutövningen eller med direktörens tillstånd.

| c) | All officiell kommunikation på transportgemenskapens vägnar ska genomföras av direktören eller uttryckligen behörig personal. |
| --- | --- |

c)

All officiell kommunikation på transportgemenskapens vägnar ska genomföras av direktören eller uttryckligen behörig personal.

3.6   Äganderätt och användning av informationsteknisk utrustning

| a) | Alla rättigheter, inbegripet titel, upphovsrätt och patenträttigheter, kopplade till anställdas arbete i tjänsten ska innehas av transportgemenskapen. |
| --- | --- |

a)

Alla rättigheter, inbegripet titel, upphovsrätt och patenträttigheter, kopplade till anställdas arbete i tjänsten ska innehas av transportgemenskapen.

| b) | Alla resurser som transportgemenskapen gjort tillgängliga för de anställda för att de ska kunna fullgöra sina skyldigheter, inklusive men inte begränsat till föremål, handlingar, anteckningar och korrespondens, får endast användas för dessa ändamål. |
| --- | --- |

b)

Alla resurser som transportgemenskapen gjort tillgängliga för de anställda för att de ska kunna fullgöra sina skyldigheter, inklusive men inte begränsat till föremål, handlingar, anteckningar och korrespondens, får endast användas för dessa ändamål.

| c) | Vid användning av transportgemenskapens informationstekniska utrustning får anställda inte erhålla på begäran eller sprida olagligt material eller innehåll som kan bringa transportgemenskapen i vanrykte. |
| --- | --- |

c)

Vid användning av transportgemenskapens informationstekniska utrustning får anställda inte erhålla på begäran eller sprida olagligt material eller innehåll som kan bringa transportgemenskapen i vanrykte.

3.7   Hedersbetygelser och gåvor

| a) | Anställda får inte i tjänsteutövningen ta emot eller erbjuda hedersbetygelser, ordnar, förmåner, gåvor eller ersättning av något slag från respektive till någon regering eller internationell organisation eller någon annan aktör som inte tillhör sekretariatet, om det är oförenligt med deras status som internationell tjänsteman. Anställda som erbjuds eller tar emot sådana hedersbetygelser, ordnar, förmåner, gåvor eller ersättning av detta slag ska omedelbart rapportera detta till direktören. Gåvor som anställda tar emot i tjänsten ska bli transportgemenskapens egendom, förvaras i sekretariatets lokaler och anges i en förteckning som upprättats för detta ändamål. |
| --- | --- |

a)

Anställda får inte i tjänsteutövningen ta emot eller erbjuda hedersbetygelser, ordnar, förmåner, gåvor eller ersättning av något slag från respektive till någon regering eller internationell organisation eller någon annan aktör som inte tillhör sekretariatet, om det är oförenligt med deras status som internationell tjänsteman. Anställda som erbjuds eller tar emot sådana hedersbetygelser, ordnar, förmåner, gåvor eller ersättning av detta slag ska omedelbart rapportera detta till direktören. Gåvor som anställda tar emot i tjänsten ska bli transportgemenskapens egendom, förvaras i sekretariatets lokaler och anges i en förteckning som upprättats för detta ändamål.

| b) | Punkt a i detta avsnitt gäller inte för föremål av lågt värde som är av sådan natur att det är uppenbart att de tillhandahålls enligt vanlig praxis för gästvänlighet, såsom pennor, väskor, mappar etc. |
| --- | --- |

b)

Punkt a i detta avsnitt gäller inte för föremål av lågt värde som är av sådan natur att det är uppenbart att de tillhandahålls enligt vanlig praxis för gästvänlighet, såsom pennor, väskor, mappar etc.

4.   REKRYTERING

4.1   Regler om rekrytering

Anställda ska rekryteras i enlighet med reglerna om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning.

4.2   Krav

| a) | Det främsta övervägandet vid rekrytering av anställda ska vara behovet av att säkerställa de höga normer för kompetens, effektivitet och integritet som krävs av transportgemenskapen. |
| --- | --- |

a)

Det främsta övervägandet vid rekrytering av anställda ska vara behovet av att säkerställa de höga normer för kompetens, effektivitet och integritet som krävs av transportgemenskapen.

| b) | Vid rekrytering av en anställd ska kraven innefatta åtminstone






  i) | eftergymnasial utbildning, styrkt med examensbevis, eller gymnasieutbildning styrkt med examensbevis som ger behörighet till eftergymnasial utbildning, samt minst fem års relevant yrkeserfarenhet eller, om det ligger i tjänstens intresse, yrkesutbildning eller yrkeserfarenhet på en likvärdig nivå, eller antingen en utbildningsnivå som motsvarar avslutade universitetsstudier på minst tre år styrkt med examensbevis eller, om det ligger i tjänstens intresse, yrkesutbildning på en likvärdig nivå, |
| --- | --- | --- |

b)

Vid rekrytering av en anställd ska kraven innefatta åtminstone

i)

eftergymnasial utbildning, styrkt med examensbevis, eller gymnasieutbildning styrkt med examensbevis som ger behörighet till eftergymnasial utbildning, samt minst fem års relevant yrkeserfarenhet eller, om det ligger i tjänstens intresse, yrkesutbildning eller yrkeserfarenhet på en likvärdig nivå, eller antingen en utbildningsnivå som motsvarar avslutade universitetsstudier på minst tre år styrkt med examensbevis eller, om det ligger i tjänstens intresse, yrkesutbildning på en likvärdig nivå,

| ii) | sökanden ska vara medborgare i en av Europeiska unionens medlemsstater eller i en av de sydösteuropeiska parterna och åtnjuta fullständiga medborgerliga rättigheter, |
| --- | --- |

ii)

sökanden ska vara medborgare i en av Europeiska unionens medlemsstater eller i en av de sydösteuropeiska parterna och åtnjuta fullständiga medborgerliga rättigheter,

| iii) | uppfyllande av eventuella skyldigheter enligt gällande värnpliktslagstiftning, |
| --- | --- |

iii)

uppfyllande av eventuella skyldigheter enligt gällande värnpliktslagstiftning,

| iv) | uppfyllande av de skötsamhetskrav som ställs för tjänsteutövningen, och |
| --- | --- |

iv)

uppfyllande av de skötsamhetskrav som ställs för tjänsteutövningen, och

| v) | certifiering av en kvalificerad läkare där det framgår att den anställde har den fysiska hälsa som krävs för tjänsten. |
| --- | --- |

v)

certifiering av en kvalificerad läkare där det framgår att den anställde har den fysiska hälsa som krävs för tjänsten.

4.3   Anställningsavtal

| a) | De anställdas anställningsvillkor ska regleras genom ett anställningsavtal som ska undertecknas av direktören och den anställde. Anställningsavtalen för direktören och de biträdande direktörerna ska undertecknas av ordförandeskapet i styrkommittén. |
| --- | --- |

a)

De anställdas anställningsvillkor ska regleras genom ett anställningsavtal som ska undertecknas av direktören och den anställde. Anställningsavtalen för direktören och de biträdande direktörerna ska undertecknas av ordförandeskapet i styrkommittén.

| b) | Ett anställningsavtal ska som minst innehålla följande:






  i) | Sekretariatets namn och registrerade adress. |
| --- | --- | --- |

b)

Ett anställningsavtal ska som minst innehålla följande:

i)

Sekretariatets namn och registrerade adress.

| ii) | Den anställdes namn och registrerade adress. |
| --- | --- |

ii)

Den anställdes namn och registrerade adress.

| iii) | Rekryteringsorten, dvs. den plats där den anställde hade sin normala hemvist direkt före tillträdet till tjänsten vid sekretariatet. |
| --- | --- |

iii)

Rekryteringsorten, dvs. den plats där den anställde hade sin normala hemvist direkt före tillträdet till tjänsten vid sekretariatet.

| iv) | Dagen för anställningen. |
| --- | --- |

iv)

Dagen för anställningen.

| v) | Anställningens varaktighet. |
| --- | --- |

v)

Anställningens varaktighet.

| vi) | Ordinarie tjänstgöringsort. |
| --- | --- |

vi)

Ordinarie tjänstgöringsort.

| vii) | Tjänstebeteckning. |
| --- | --- |

vii)

Tjänstebeteckning.

| viii) | Total ersättning för tjänsten. |
| --- | --- |

viii)

Total ersättning för tjänsten.

| ix) | Villkor för prövotid. |
| --- | --- |

ix)

Villkor för prövotid.

| x) | Antal semesterdagar per år. |
| --- | --- |

x)

Antal semesterdagar per år.

| xi) | Antal arbetstimmar per vecka. |
| --- | --- |

xi)

Antal arbetstimmar per vecka.

| xii) | En till anställningsavtalet bifogad förteckning över handlingar, inklusive dessa tjänsteföreskrifter, som avser reglering av anställningsförhållandet. |
| --- | --- |

xii)

En till anställningsavtalet bifogad förteckning över handlingar, inklusive dessa tjänsteföreskrifter, som avser reglering av anställningsförhållandet.

4.4   Arbetsbeskrivning

| a) | För varje tjänst vid sekretariatet ska det finnas en arbetsbeskrivning som anger tjänstens interna klassificering, rapporteringsvägen, uppgifter och ansvarsområden samt de färdigheter/kvalifikationer som krävs. Arbetsbeskrivningen ska godkännas av direktören och bifogas anställningsavtalet. |
| --- | --- |

a)

För varje tjänst vid sekretariatet ska det finnas en arbetsbeskrivning som anger tjänstens interna klassificering, rapporteringsvägen, uppgifter och ansvarsområden samt de färdigheter/kvalifikationer som krävs. Arbetsbeskrivningen ska godkännas av direktören och bifogas anställningsavtalet.

| b) | Direktören kan med lämplig motivering upphäva en uppgift eller ett ansvarsområde, men detta får inte påverka den anställdes lön. |
| --- | --- |

b)

Direktören kan med lämplig motivering upphäva en uppgift eller ett ansvarsområde, men detta får inte påverka den anställdes lön.

4.5   Ersättare

| a) | Direktören kan utse ersättare vid frånvaro, av administrativa och ekonomiska skäl. En sådan utnämning ska inte leda till en automatisk överföring av rättigheter vad gäller genomförandet av transportgemenskapens budget. |
| --- | --- |

a)

Direktören kan utse ersättare vid frånvaro, av administrativa och ekonomiska skäl. En sådan utnämning ska inte leda till en automatisk överföring av rättigheter vad gäller genomförandet av transportgemenskapens budget.

| b) | Direktören kan utse ersättare för anställda vid över tre arbetsdagars frånvaro. Inom denna tidsgräns ska en ansvarig anställd utses tillfälligt. |
| --- | --- |

b)

Direktören kan utse ersättare för anställda vid över tre arbetsdagars frånvaro. Inom denna tidsgräns ska en ansvarig anställd utses tillfälligt.

4.6   Allmänna prestationskrav

| a) | Anställda ska fullgöra sina uppgifter och ansvarsområden samvetsgrant och ska strikt följa alla anvisningar och riktlinjer från direktören och andra överordnade eller arbetsledare. Anställda ska regelbundet rapportera sina aktiviteter till direktören. |
| --- | --- |

a)

Anställda ska fullgöra sina uppgifter och ansvarsområden samvetsgrant och ska strikt följa alla anvisningar och riktlinjer från direktören och andra överordnade eller arbetsledare. Anställda ska regelbundet rapportera sina aktiviteter till direktören.

| b) | Direktören kan tilldela, antingen tillfälligt eller permanent, uppgifter och ansvarsområden till en anställd om dessa motsvarar den anställdes utbildning och förmåga och är rimliga med avseende på den relevanta arbetsbeskrivningen. |
| --- | --- |

b)

Direktören kan tilldela, antingen tillfälligt eller permanent, uppgifter och ansvarsområden till en anställd om dessa motsvarar den anställdes utbildning och förmåga och är rimliga med avseende på den relevanta arbetsbeskrivningen.

| c) | Anställda får skriftligen motsätta sig en tilldelning om de anser att den inte överensstämmer med kraven i led b i detta avsnitt. |
| --- | --- |

c)

Anställda får skriftligen motsätta sig en tilldelning om de anser att den inte överensstämmer med kraven i led b i detta avsnitt.

4.7   Prestationsbedömning och dialog med anställda

| a) | Den anställdes arbetsinsats ska utvärderas med jämna mellanrum minst en gång per år, enligt principerna om förmåga, effektivitet och uppförande i tjänsten. |
| --- | --- |

a)

Den anställdes arbetsinsats ska utvärderas med jämna mellanrum minst en gång per år, enligt principerna om förmåga, effektivitet och uppförande i tjänsten.

| b) | Den närmaste överordnade ska utarbeta skriftliga utvärderingar, inklusive kommentarer och rekommendationer. Denna årliga utvärdering ska diskuteras med och visas för den anställde i fråga, som får bifoga sina egna kommentarer enligt vad denne bedömer vara relevant, och därefter ska skriva under med namnteckning och datum. |
| --- | --- |

b)

Den närmaste överordnade ska utarbeta skriftliga utvärderingar, inklusive kommentarer och rekommendationer. Denna årliga utvärdering ska diskuteras med och visas för den anställde i fråga, som får bifoga sina egna kommentarer enligt vad denne bedömer vara relevant, och därefter ska skriva under med namnteckning och datum.

4.8   Anställning och förlängning

| a) | Anställningar och förlängningar ska beviljas för en viss tid som ska anges av direktören och får förnyas. För visstidsanställningar ska det datum då anställningen löper ut anges i anställningsavtalet. En visstidsanställning eller en förlängning för en viss tid innebär inte någon skyldighet eller rätt till (ytterligare) förlängning eller omvandling till en annan anställningsform. |
| --- | --- |

a)

Anställningar och förlängningar ska beviljas för en viss tid som ska anges av direktören och får förnyas. För visstidsanställningar ska det datum då anställningen löper ut anges i anställningsavtalet. En visstidsanställning eller en förlängning för en viss tid innebär inte någon skyldighet eller rätt till (ytterligare) förlängning eller omvandling till en annan anställningsform.

| b) | Direktören ska skriftligen meddela den anställde, senast tre månader innan anställningsavtalet löper ut, huruvida en förnyelse av anställningsavtalet erbjuds och i sådana fall på vilka villkor. En anställd som erbjuds förnyelse ska skriftligen meddela direktören, inom en månad från det att erbjudandet mottagits, huruvida den anställde godtar erbjudandet. Om inget sådant meddelande inkommer får direktören anse erbjudandet som avvisat. |
| --- | --- |

b)

Direktören ska skriftligen meddela den anställde, senast tre månader innan anställningsavtalet löper ut, huruvida en förnyelse av anställningsavtalet erbjuds och i sådana fall på vilka villkor. En anställd som erbjuds förnyelse ska skriftligen meddela direktören, inom en månad från det att erbjudandet mottagits, huruvida den anställde godtar erbjudandet. Om inget sådant meddelande inkommer får direktören anse erbjudandet som avvisat.

| c) | Direktörens och den biträdande direktörens anställning får inte överstiga tre år och kan förnyas högst två gånger. |
| --- | --- |

c)

Direktörens och den biträdande direktörens anställning får inte överstiga tre år och kan förnyas högst två gånger.

4.9   Prövotid

| a) | Utnämningar ska följas av en prövotid i enlighet med reglerna om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning samt av ytterligare villkor som kan anges i anställningsavtalet. |
| --- | --- |

a)

Utnämningar ska följas av en prövotid i enlighet med reglerna om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning samt av ytterligare villkor som kan anges i anställningsavtalet.

| b) | Inom prövotiden ska endast de arbetsdagar då den anställde närvarat på arbetet räknas. Om den anställde är frånvarande från arbetet i mer än 15 arbetsdagar ska prövotiden automatiskt förlängas med det antal arbetsdagar då den anställde varit frånvarande. |
| --- | --- |

b)

Inom prövotiden ska endast de arbetsdagar då den anställde närvarat på arbetet räknas. Om den anställde är frånvarande från arbetet i mer än 15 arbetsdagar ska prövotiden automatiskt förlängas med det antal arbetsdagar då den anställde varit frånvarande.

| c) | Under prövotiden kan den anställde upphäva anställningsavtalet med en månads varsel. |
| --- | --- |

c)

Under prövotiden kan den anställde upphäva anställningsavtalet med en månads varsel.

| d) | Under prövotiden kan direktören upphäva anställningsavtalet med en månads varsel om den anställdes arbetsinsats bedöms vara bristfällig. Direktören kan även upphäva anställningsavtalet omedelbart förutsatt att alla löneutbetalningar har gjorts, även för uppsägningstiden. I annat fall ska den anställdes arbetsinsats utvärderas av hans eller hennes överordnade i enlighet med punkterna 23 och 24 i reglerna om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning. Med utvärderingsrapporten som underlag ska anställningen bekräftas eller upphävas med omedelbar verkan, alternativt ska prövotiden förlängas med högst sex månader. |
| --- | --- |

d)

Under prövotiden kan direktören upphäva anställningsavtalet med en månads varsel om den anställdes arbetsinsats bedöms vara bristfällig. Direktören kan även upphäva anställningsavtalet omedelbart förutsatt att alla löneutbetalningar har gjorts, även för uppsägningstiden. I annat fall ska den anställdes arbetsinsats utvärderas av hans eller hennes överordnade i enlighet med punkterna 23 och 24 i reglerna om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning. Med utvärderingsrapporten som underlag ska anställningen bekräftas eller upphävas med omedelbar verkan, alternativt ska prövotiden förlängas med högst sex månader.

| e) | Om direktören underlåter att fatta ett beslut när prövotiden löper ut ska anställningen anses vara bekräftad. |
| --- | --- |

e)

Om direktören underlåter att fatta ett beslut när prövotiden löper ut ska anställningen anses vara bekräftad.

5.   ARBETSTIDER OCH DELTIDSARBETE

5.1   Fastställande av arbetstid

| a) | En normal arbetsvecka ska utgöras av fem arbetsdagar, måndag till fredag, bestående av åtta arbetstimmar per dag för heltidsanställda, med obligatorisk rast på 30 minuter. Anställda ska inleda arbetsdagen senast kl. 9.00. |
| --- | --- |

a)

En normal arbetsvecka ska utgöras av fem arbetsdagar, måndag till fredag, bestående av åtta arbetstimmar per dag för heltidsanställda, med obligatorisk rast på 30 minuter. Anställda ska inleda arbetsdagen senast kl. 9.00.

| b) | Arbetstiden för utstationerade experter ska regleras av avtalen mellan sekretariatet och den utstationerande regeringen eller internationella organisationen, med beaktande av experternas arbetsuppgifter under deras utstationeringsperiod vid sekretariatet. |
| --- | --- |

b)

Arbetstiden för utstationerade experter ska regleras av avtalen mellan sekretariatet och den utstationerande regeringen eller internationella organisationen, med beaktande av experternas arbetsuppgifter under deras utstationeringsperiod vid sekretariatet.

| c) | Direktören ska anta regler om flexibel arbetstid inom den normala arbetsveckan. |
| --- | --- |

c)

Direktören ska anta regler om flexibel arbetstid inom den normala arbetsveckan.

| d) | Ingen kompensation får ges för arbetade timmar utöver den fastställda arbetsveckan, utom i de fall som anges i led e i detta avsnitt. |
| --- | --- |

d)

Ingen kompensation får ges för arbetade timmar utöver den fastställda arbetsveckan, utom i de fall som anges i led e i detta avsnitt.

| e) | Anställda som på grund av tjänstens krav har fått direkta anvisningar från sin överordnade, med direktörens godkännande, om att arbeta övertid, och som har godtagit detta, ska kompenseras. Kompensation kommer att ges i form av ledighet i en timme per arbetad övertidstimme. För arbete som utförs efter kl. 20.00, på helger och på lagstadgade helgdagar ska kompensationsledigheten motsvara 1,5 timme per arbetstimme. Anställda ska notera eventuell övertid, som sedan ska bekräftas av den överordnade som begärt övertiden. Ledighetskompensationen för övertidsarbetet ska tas ut av den anställde inom två månader från övertiden. Kompensationstid som inte används inom denna period ska förverkas. All oanvänd kompensationstid ska förverkas i slutet av kalenderåret. Övertidsarbetet får inte överskrida 20 timmar per månad, såvida det inte är vederbörligen motiverat i undantagsfall och direktören har gett sitt skriftliga godkännande. |
| --- | --- |

e)

Anställda som på grund av tjänstens krav har fått direkta anvisningar från sin överordnade, med direktörens godkännande, om att arbeta övertid, och som har godtagit detta, ska kompenseras. Kompensation kommer att ges i form av ledighet i en timme per arbetad övertidstimme. För arbete som utförs efter kl. 20.00, på helger och på lagstadgade helgdagar ska kompensationsledigheten motsvara 1,5 timme per arbetstimme. Anställda ska notera eventuell övertid, som sedan ska bekräftas av den överordnade som begärt övertiden. Ledighetskompensationen för övertidsarbetet ska tas ut av den anställde inom två månader från övertiden. Kompensationstid som inte används inom denna period ska förverkas. All oanvänd kompensationstid ska förverkas i slutet av kalenderåret. Övertidsarbetet får inte överskrida 20 timmar per månad, såvida det inte är vederbörligen motiverat i undantagsfall och direktören har gett sitt skriftliga godkännande.

5.2   Deltidsarbete

| a) | Anställda får ansöka om tillstånd att arbeta deltid. Direktören får bevilja ett sådant tillstånd om det är förenligt med sekretariatets intressen. En anställd ska ha rätt att arbeta deltid i följande fall:






  i) | För att ta hand om ett barn som är yngre än nio år. |
| --- | --- | --- |

a)

Anställda får ansöka om tillstånd att arbeta deltid. Direktören får bevilja ett sådant tillstånd om det är förenligt med sekretariatets intressen. En anställd ska ha rätt att arbeta deltid i följande fall:

i)

För att ta hand om ett barn som är yngre än nio år.

| ii) | För att ta hand om ett barn som är mellan nio och tolv år om förkortningen av den normala arbetstiden är högst 20 %. |
| --- | --- |

ii)

För att ta hand om ett barn som är mellan nio och tolv år om förkortningen av den normala arbetstiden är högst 20 %.

| iii) | För att ta hand om make/maka, släkting i rakt upp- eller nedstigande led eller syskon som lider av en allvarlig sjukdom eller funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

iii)

För att ta hand om make/maka, släkting i rakt upp- eller nedstigande led eller syskon som lider av en allvarlig sjukdom eller funktionsnedsättning.

| iv) | För att delta i vidareutbildning. |
| --- | --- |

iv)

För att delta i vidareutbildning.

| v) | För en anställd som är 58 år eller äldre, under de fem sista åren före pensionen. |
| --- | --- |

v)

För en anställd som är 58 år eller äldre, under de fem sista åren före pensionen.

| b) | Om deltidsarbete begärs för att den anställde ska delta i vidareutbildning eller om den anställde är 58 år eller äldre får direktören endast i undantagsfall och av tvingande hänsyn till tjänstens intresse vägra tillstånd eller skjuta upp datumet för deltidstjänstens ikraftträdande. Deltidsarbete för att ta hand om make/maka, släkting i rätt nedstigande led eller syskon som lider av en allvarlig sjukdom eller funktionshinder, eller för att delta i vidareutbildning, får inte överstiga sex månader under anställningen vid sekretariatet. |
| --- | --- |

b)

Om deltidsarbete begärs för att den anställde ska delta i vidareutbildning eller om den anställde är 58 år eller äldre får direktören endast i undantagsfall och av tvingande hänsyn till tjänstens intresse vägra tillstånd eller skjuta upp datumet för deltidstjänstens ikraftträdande. Deltidsarbete för att ta hand om make/maka, släkting i rätt nedstigande led eller syskon som lider av en allvarlig sjukdom eller funktionshinder, eller för att delta i vidareutbildning, får inte överstiga sex månader under anställningen vid sekretariatet.

6.   UPPHÄVANDE AV ANSTÄLLNINGSAVTALET

Ett anställningsavtal kan upphävas på följande villkor och i följande former:

| a) | Under prövotiden: uppsägning genom rekommenderat brev. |
| --- | --- |

a)

Under prövotiden: uppsägning genom rekommenderat brev.

| b) | När avtalet löper ut: på de villkor som fastställs i led b i avsnitt 4.8. |
| --- | --- |

b)

När avtalet löper ut: på de villkor som fastställs i led b i avsnitt 4.8.

| c) | Ömsesidigt avtal: skriftligt meddelande som undertecknats av den anställde och direktören. |
| --- | --- |

c)

Ömsesidigt avtal: skriftligt meddelande som undertecknats av den anställde och direktören.

| d) | Försummelse av den anställde: uppsägning genom rekommenderat brev. |
| --- | --- |

d)

Försummelse av den anställde: uppsägning genom rekommenderat brev.

| e) | Försummelse av direktören: uppsägning genom rekommenderat brev. |
| --- | --- |

e)

Försummelse av direktören: uppsägning genom rekommenderat brev.

| f) | Bristande arbetsinsats: uppsägning genom rekommenderat brev. |
| --- | --- |

f)

Bristande arbetsinsats: uppsägning genom rekommenderat brev.

| g) | Omstrukturering eller bristande resurser: uppsägning genom rekommenderat brev. |
| --- | --- |

g)

Omstrukturering eller bristande resurser: uppsägning genom rekommenderat brev.

| h) | Hälsoskäl: uppsägning genom rekommenderat brev. |
| --- | --- |

h)

Hälsoskäl: uppsägning genom rekommenderat brev.

| i) | Uppnådd pensionsålder: uppsägning genom rekommenderat brev. |
| --- | --- |

i)

Uppnådd pensionsålder: uppsägning genom rekommenderat brev.

7.   FÖRTIDA UPPHÄVANDE AV EN ANSTÄLLD

| a) | Den anställde kan begära att anställningsavtalet upphävs med två månaders varsel. Direktören och den anställde kan komma överens om en kortare uppsägningstid och andra villkor för upphävandet. |
| --- | --- |

a)

Den anställde kan begära att anställningsavtalet upphävs med två månaders varsel. Direktören och den anställde kan komma överens om en kortare uppsägningstid och andra villkor för upphävandet.

| b) | Den anställde kan upphäva anställningsavtalet utan uppsägningstid om det har fastställts att direktören har gjort sig skyldig till försummelse. Rätten att upphäva anställningsavtalet av detta skäl ska förverkas två månader efter det att försummelsen ägde rum. |
| --- | --- |

b)

Den anställde kan upphäva anställningsavtalet utan uppsägningstid om det har fastställts att direktören har gjort sig skyldig till försummelse. Rätten att upphäva anställningsavtalet av detta skäl ska förverkas två månader efter det att försummelsen ägde rum.

| c) | Om den anställde uppvisar medicinska belägg för att denne av hälsoskäl inte kan fortsätta tjänstgöringen kan den anställde upphäva anställningsavtalet med en månads varsel. Den anställde kan gå med på ett tidigare upphävande mot ersättning för perioden i fråga. |
| --- | --- |

c)

Om den anställde uppvisar medicinska belägg för att denne av hälsoskäl inte kan fortsätta tjänstgöringen kan den anställde upphäva anställningsavtalet med en månads varsel. Den anställde kan gå med på ett tidigare upphävande mot ersättning för perioden i fråga.

8.   FÖRTIDA UPPHÄVANDE AV DIREKTÖREN

| a) | Direktören kan upphäva anställningsavtalet utan uppsägningstid om det har fastställts att den anställde har gjort sig skyldig till försummelse. |
| --- | --- |

a)

Direktören kan upphäva anställningsavtalet utan uppsägningstid om det har fastställts att den anställde har gjort sig skyldig till försummelse.

| b) | Direktören kan upphäva anställningsavtalet med tre månaders varsel om det har visats att den anställde inte har tillräckliga yrkesfärdigheter i förhållande till arbetsbeskrivningen för tjänsten i fråga och de tilldelade arbetsuppgifterna. Innan beslut fattas om ett sådant upphävande ska direktören tillhandahålla ett skriftligt meddelande med konkreta skäl och en rimlig tidsfrist, som inte får vara kortare än en månads effektivt arbete, för att förbättra kompetensen. Direktören ska även be om skriftliga klargöranden från den anställde. Klargörandena ska utarbetas inom fem arbetsdagar från det att begäran mottogs. Om den anställde underlåter att lämna in skriftliga klargöranden inom fem arbetsdagar från det att begäran mottogs kan direktören fatta ett beslut grundat på de övriga tillgängliga uppgifterna. |
| --- | --- |

b)

Direktören kan upphäva anställningsavtalet med tre månaders varsel om det har visats att den anställde inte har tillräckliga yrkesfärdigheter i förhållande till arbetsbeskrivningen för tjänsten i fråga och de tilldelade arbetsuppgifterna. Innan beslut fattas om ett sådant upphävande ska direktören tillhandahålla ett skriftligt meddelande med konkreta skäl och en rimlig tidsfrist, som inte får vara kortare än en månads effektivt arbete, för att förbättra kompetensen. Direktören ska även be om skriftliga klargöranden från den anställde. Klargörandena ska utarbetas inom fem arbetsdagar från det att begäran mottogs. Om den anställde underlåter att lämna in skriftliga klargöranden inom fem arbetsdagar från det att begäran mottogs kan direktören fatta ett beslut grundat på de övriga tillgängliga uppgifterna.

| c) | Direktören kan upphäva anställningsavtalet efter beslut av styrkommittén i fråga om omstruktureringar, bristande resurser eller personalnedskärningar. Uppsägningstiden får i dessa fall inte vara kortare än tre månader. |
| --- | --- |

c)

Direktören kan upphäva anställningsavtalet efter beslut av styrkommittén i fråga om omstruktureringar, bristande resurser eller personalnedskärningar. Uppsägningstiden får i dessa fall inte vara kortare än tre månader.

| d) | Direktören kan upphäva anställningsavtalet tidigast sex månader efter det att en kvalificerad läkare fastställt att den anställde av hälsoskäl är permanent oförmögen att fortsätta sin tjänsteutövning i enlighet med hans eller hennes kvalifikationer. Uppsägningstiden ska då vara två månader. Direktören får gå med på ett tidigare upphävande mot ersättning för perioden i fråga. |
| --- | --- |

d)

Direktören kan upphäva anställningsavtalet tidigast sex månader efter det att en kvalificerad läkare fastställt att den anställde av hälsoskäl är permanent oförmögen att fortsätta sin tjänsteutövning i enlighet med hans eller hennes kvalifikationer. Uppsägningstiden ska då vara två månader. Direktören får gå med på ett tidigare upphävande mot ersättning för perioden i fråga.

| e) | Direktören kan upphäva anställningsavtalet utan uppsägningstid när den anställde uppnår pensionsåldern. |
| --- | --- |

e)

Direktören kan upphäva anställningsavtalet utan uppsägningstid när den anställde uppnår pensionsåldern.

9.   LÖN SAMT RESE- OCH FLYTTERSÄTTNING

9.1   Lön

| a) | Den lönegrad som motsvarar klassificeringen av tjänster vid sekretariatet anges i tillägget till dessa tjänsteföreskrifter och ska regelbundet ses över av styrkommittén för att se till att den alltjämt är konkurrenskraftig och överensstämmer med sekretariatets krav. |
| --- | --- |

a)

Den lönegrad som motsvarar klassificeringen av tjänster vid sekretariatet anges i tillägget till dessa tjänsteföreskrifter och ska regelbundet ses över av styrkommittén för att se till att den alltjämt är konkurrenskraftig och överensstämmer med sekretariatets krav.

| b) | Löner ska betalas ut en gång per månad, tolv gånger per år. Den ersättning som anges i anställningsavtalet omfattar alla den anställdes ersättningsanspråk, inklusive men inte begränsat till restid enligt beskrivningen i dessa tjänsteföreskrifter och andra relevanta regler. |
| --- | --- |

b)

Löner ska betalas ut en gång per månad, tolv gånger per år. Den ersättning som anges i anställningsavtalet omfattar alla den anställdes ersättningsanspråk, inklusive men inte begränsat till restid enligt beskrivningen i dessa tjänsteföreskrifter och andra relevanta regler.

9.2   Reseersättning

| a) | En anställd som företar en tjänsteresa och har ett reseförordnande ska ha rätt till ersättning för resekostnaderna och till dagtraktamente i enlighet med reglerna om resor. |
| --- | --- |

a)

En anställd som företar en tjänsteresa och har ett reseförordnande ska ha rätt till ersättning för resekostnaderna och till dagtraktamente i enlighet med reglerna om resor.

| b) | En sådan resa får ske






  i) | vid anställningen, |
| --- | --- | --- |

b)

En sådan resa får ske

i)

vid anställningen,

| ii) | vid förflyttning till en annan tjänstgöringsort inom transportgemenskapen, |
| --- | --- |

ii)

vid förflyttning till en annan tjänstgöringsort inom transportgemenskapen,

| iii) | i tjänsten, och |
| --- | --- |

iii)

i tjänsten, och

| iv) | när anställningsavtalet upphävs. |
| --- | --- |

iv)

när anställningsavtalet upphävs.

9.3   Flyttersättning

Transportgemenskapen ska ersätta kostnader för rekryterade anställda och deras familjemedlemmar när de flyttar till sekretariatets säte för att tillträda sina tjänster samt när de flyttar tillbaka till rekryteringsorten efter anställningsavtalets upphävande. Styrkommittén ska fastställa utförliga regler om ersättning av flyttkostnader.

10.   HELGDAGAR OCH LEDIGHET

10.1   Lagstadgade helgdagar

Lagstadgade helgdagar ska vara de helgdagar som anges i den nationella lagstiftningen på tjänstgöringsorten. Direktören ska utfärda en förteckning över lagstadgade helgdagar i slutet av varje kalenderår för nästkommande år. Anställda kan, med direktörens förhandsgodkännande, byta ut upp till tre helgdagar per år av personliga eller religiösa skäl. Direktören ska se till att sådana byten inte har negativa effekter på sekretariatets verksamhet.

10.2   Årlig ledighet

| a) | Anställda ska ha årlig ledighet motsvarande två och en halv arbetsdagar per månad. Årlig ledighet kan intjänas fram till den 31 mars året efter det aktuella året. Ledighet som intjänats under det föregående året och som inte använts före den 31 mars ska förverkas. |
| --- | --- |

a)

Anställda ska ha årlig ledighet motsvarande två och en halv arbetsdagar per månad. Årlig ledighet kan intjänas fram till den 31 mars året efter det aktuella året. Ledighet som intjänats under det föregående året och som inte använts före den 31 mars ska förverkas.

| b) | Årlig ledighet kan tas ut som dagar eller halvdagar. Den ska godkännas av direktören i samråd med den överordnade. Direktören ska, förutsatt att det är möjligt med avseende på tjänstebehoven, ge alla anställda möjlighet att ta ut den årliga ledighet som de har rätt till. |
| --- | --- |

b)

Årlig ledighet kan tas ut som dagar eller halvdagar. Den ska godkännas av direktören i samråd med den överordnade. Direktören ska, förutsatt att det är möjligt med avseende på tjänstebehoven, ge alla anställda möjlighet att ta ut den årliga ledighet som de har rätt till.

| c) | Intjänad årlig ledighet ska tas ut inom uppsägningstiden. |
| --- | --- |

c)

Intjänad årlig ledighet ska tas ut inom uppsägningstiden.

10.3   Sjukledighet

| a) | Anställda ska beviljas sjukledighet på högst sex månader under tre på varandra följande år. Full lön ska betalas ut under de tre första månaderna, och under de återstående tre månaderna ska halv lön betalas ut. Högst tre månaders sjukledighet med full lön och tre månaders sjukledighet med halv lön ska vanligtvis beviljas inom en period om tolv på varandra följande månader. |
| --- | --- |

a)

Anställda ska beviljas sjukledighet på högst sex månader under tre på varandra följande år. Full lön ska betalas ut under de tre första månaderna, och under de återstående tre månaderna ska halv lön betalas ut. Högst tre månaders sjukledighet med full lön och tre månaders sjukledighet med halv lön ska vanligtvis beviljas inom en period om tolv på varandra följande månader.

| b) | En anställd som är frånvarande på grund av sjukdom i mer än en arbetsdag ska lämna in ett läkarintyg med angivelse om arbetsoförmågans förväntade varaktighet. Frånvaro på måndagar eller fredagar ska styrkas med läkarintyg. Sjukledighet utan läkarintyg får endast förekomma högst två gånger under en sexmånadersperiod. |
| --- | --- |

b)

En anställd som är frånvarande på grund av sjukdom i mer än en arbetsdag ska lämna in ett läkarintyg med angivelse om arbetsoförmågans förväntade varaktighet. Frånvaro på måndagar eller fredagar ska styrkas med läkarintyg. Sjukledighet utan läkarintyg får endast förekomma högst två gånger under en sexmånadersperiod.

10.4   Mammaledighet

| a) | Kvinnliga anställda har rätt till sammanlagt 16 veckors mammaledighet med full lön. Mammaledigheten får inledas tidigast åtta veckor före den beräknade dagen för förlossningen, med uppvisande av ett läkarintyg där denna dag anges. Vid allvarlig fara, antingen för modern eller barnet, får mammaledigheten påbörjas tidigare, med uppvisande av ett läkarintyg där tidigare mammaledighet rekommenderas. Mammaledigheten får inte påbörjas senare än fyra veckor före den beräknade dagen för förlossningen. |
| --- | --- |

a)

Kvinnliga anställda har rätt till sammanlagt 16 veckors mammaledighet med full lön. Mammaledigheten får inledas tidigast åtta veckor före den beräknade dagen för förlossningen, med uppvisande av ett läkarintyg där denna dag anges. Vid allvarlig fara, antingen för modern eller barnet, får mammaledigheten påbörjas tidigare, med uppvisande av ett läkarintyg där tidigare mammaledighet rekommenderas. Mammaledigheten får inte påbörjas senare än fyra veckor före den beräknade dagen för förlossningen.

| b) | Ledigheten efter förlossningen ska sträcka sig över en åttaveckorsperiod efter födelsedatumet. Den perioden ska förlängas med tiden för eventuell outnyttjad mammaledighet före födelsedatumet. Vid för tidig födsel, flerbarnsfödslar eller kejsarsnitt ska ledigheten efter förlossningen sträcka sig över en tolvveckorsperiod. |
| --- | --- |

b)

Ledigheten efter förlossningen ska sträcka sig över en åttaveckorsperiod efter födelsedatumet. Den perioden ska förlängas med tiden för eventuell outnyttjad mammaledighet före födelsedatumet. Vid för tidig födsel, flerbarnsfödslar eller kejsarsnitt ska ledigheten efter förlossningen sträcka sig över en tolvveckorsperiod.

10.5   Ledighet för dödsfall

Anställda ska varje år ha rätt till sammanlagt fem arbetsdagars särskild ledighet med full lön vid dödsfall av en make/maka, ett barn, en förälder eller någon annan nära släkting som bodde i samma hushåll som den anställde.

10.6   Särskild betald ledighet

| a) | Anställda får beviljas särskild betald ledighet i följande fall:






  i) | Den anställdes ingående av äktenskap: fem på varandra följande arbetsdagar. |
| --- | --- | --- |

a)

Anställda får beviljas särskild betald ledighet i följande fall:

i)

Den anställdes ingående av äktenskap: fem på varandra följande arbetsdagar.

| ii) | Barns ingående av äktenskap: två på varandra följande arbetsdagar. |
| --- | --- |

ii)

Barns ingående av äktenskap: två på varandra följande arbetsdagar.

| iii) | Barns födelse: tio på varandra följande arbetsdagar, som ska tas ut inom 14 veckor efter födelsedatumet. |
| --- | --- |

iii)

Barns födelse: tio på varandra följande arbetsdagar, som ska tas ut inom 14 veckor efter födelsedatumet.

| iv) | Den anställdes bostadsbyte: två på varandra följande arbetsdagar. |
| --- | --- |

iv)

Den anställdes bostadsbyte: två på varandra följande arbetsdagar.

| b) | Upp till tio arbetsdagars särskild ledighet per år kan beviljas för utbildning som gynnar transportgemenskapen. |
| --- | --- |

b)

Upp till tio arbetsdagars särskild ledighet per år kan beviljas för utbildning som gynnar transportgemenskapen.

10.7   Särskild obetald ledighet

Anställda kan i undantagsfall beviljas särskild obetald ledighet efter beslut av direktören, med beaktande av sekretariatets intressen. Direktören ska besluta om villkoren och perioden för ledigheten i varje enskilt fall, med den anställdes ansökan som underlag och med beaktande av sekretariatets intressen.

10.8   Ledighet för vård av barn

Anställda ska ha två arbetsdagars årlig ledighet per år och barn.

10.9   Ledighet för hemresa

Anställda ska ha två arbetsdagars årlig ledighet per år för resor till rekryteringsorten, förutom i de fall rekryteringsorten är densamma som den ort där sekretariatet har sitt säte.

10.10   Ledighet till följd av tjänstetid

Anställda ska ha ytterligare en arbetsdags årlig ledighet per år för varje femårsperiod som de varit anställda vid sekretariatet.

10.11   Otillåten frånvaro

Otillåten frånvaro från arbetet ska tas från den anställdes insamlade övertid, om sådan finns, eller från den anställdes intjänade årliga ledighet. Om den anställde inte har någon intjänad årlig ledighet ska ingen lön utbetalas till den anställde under den otillåtna frånvaron. Detta ska inte utesluta eventuella disciplinära åtgärder.

11.   PENSIONSREGLER

Anställda ska gå i pension den sista dagen i den månad då pensionsåldern uppnås, enligt den pensionsålder som tillämpas på den anställdes rekryteringsort.

12.   SOCIALA TRYGGHETSFÖRMÅNER, PENSIONER OCH INVALIDITETSFÖRSÄKRING

| a) | I enlighet med avtalet om säte ska anställda och deras familjemedlemmar ha rätt till socialförsäkring i Republiken Serbien (hälsa, arbetslöshet, pension och invaliditet). |
| --- | --- |

a)

I enlighet med avtalet om säte ska anställda och deras familjemedlemmar ha rätt till socialförsäkring i Republiken Serbien (hälsa, arbetslöshet, pension och invaliditet).

| b) | Transportgemenskapen kan bidra till hälso-, arbetslöshets-, pensions- och invaliditetsförsäkringen för anställda och deras familjemedlemmar i enlighet med de närmare regler som ska fastställas av styrkommittén. |
| --- | --- |

b)

Transportgemenskapen kan bidra till hälso-, arbetslöshets-, pensions- och invaliditetsförsäkringen för anställda och deras familjemedlemmar i enlighet med de närmare regler som ska fastställas av styrkommittén.

13.   ÖVERKLAGANDE FRÅN EN ANSTÄLLD

Anställda får skriftligen meddela direktören – eller styrkommitténs ordförandeskap om klagomålet gäller direktören – om de anser sig ha blivit behandlade på ett sätt som strider mot bestämmelserna i dessa tjänsteföreskrifter, reglerna om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning eller andra relevanta bestämmelser, eller om de har utsatts för oförsvarlig eller orättvis behandling av en överordnad.

14.   FÖRLIKNINGSKOMMITTÉ

| a) | Utan att det påverkar avsnitt 15 i dessa tjänsteföreskrifter ska tvister mellan sekretariatet och en anställd angående dessa tjänsteföreskrifter, reglerna om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning eller andra relevanta bestämmelser i första hand överlämnas till en förlikningskommitté. |
| --- | --- |

a)

Utan att det påverkar avsnitt 15 i dessa tjänsteföreskrifter ska tvister mellan sekretariatet och en anställd angående dessa tjänsteföreskrifter, reglerna om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning eller andra relevanta bestämmelser i första hand överlämnas till en förlikningskommitté.

| b) | Förlikningskommittén ska bestå av






  i) | en företrädare för styrkommitténs nuvarande ordförandeskap, |
| --- | --- | --- |

b)

Förlikningskommittén ska bestå av

i)

en företrädare för styrkommitténs nuvarande ordförandeskap,

| ii) | en företrädare för styrkommitténs ordförandeskap för nästa mandatperiod, |
| --- | --- |

ii)

en företrädare för styrkommitténs ordförandeskap för nästa mandatperiod,

| iii) | en företrädare för Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

iii)

en företrädare för Europeiska kommissionen.

| c) | Förlikningskommittén ska fatta beslut genom majoritetsomröstning. |
| --- | --- |

c)

Förlikningskommittén ska fatta beslut genom majoritetsomröstning.

| d) | Styrkommittén ska fastställa regler om förfarandet i förlikningskommittén. |
| --- | --- |

d)

Styrkommittén ska fastställa regler om förfarandet i förlikningskommittén.

15.   TVISTLÖSNING

| a) | Tvister mellan sekretariatet och en anställd angående dessa tjänsteföreskrifter, reglerna om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning eller andra relevanta bestämmelser ska avgöras av en skiljeman som ska utses av styrkommittén. |
| --- | --- |

a)

Tvister mellan sekretariatet och en anställd angående dessa tjänsteföreskrifter, reglerna om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning eller andra relevanta bestämmelser ska avgöras av en skiljeman som ska utses av styrkommittén.

| b) | Skiljemannen ska avgöra tvisten i enlighet med dessa tjänsteföreskrifter, reglerna om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning eller andra relevanta bestämmelser. Skiljemannen ska inte vara behörig att behandla frågor som rör tolkningen av fördraget om upprättande av en transportgemenskap. |
| --- | --- |

b)

Skiljemannen ska avgöra tvisten i enlighet med dessa tjänsteföreskrifter, reglerna om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning eller andra relevanta bestämmelser. Skiljemannen ska inte vara behörig att behandla frågor som rör tolkningen av fördraget om upprättande av en transportgemenskap.

| c) | Alla tvistlösningsförfaranden ska äga rum i Belgrad och språket för dessa förfaranden ska vara engelska. Styrkommittén ska fastställa reglerna om tvistlösning i syfte att se till att förfarandet är snabbt med rimliga kostnader för parterna. |
| --- | --- |

c)

Alla tvistlösningsförfaranden ska äga rum i Belgrad och språket för dessa förfaranden ska vara engelska. Styrkommittén ska fastställa reglerna om tvistlösning i syfte att se till att förfarandet är snabbt med rimliga kostnader för parterna.

---

(*1)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999) och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

TILLÄGG

Ungefärliga månadslöner för anställda vid sekretariatet

| 1. | Befattning |
| --- | --- |

1.

Befattning

| 2. | Månadslön i euro |
| --- | --- |

2.

Månadslön i euro

Direktör

8 000 –10 000

Biträdande direktör

6 000 –7 000

Avdelningschef

5 500 –6 200

Expert

4 500 –5 000

Assistent till direktören

2 500

Sekreterare

2 000

---

UTKAST TILL

BESLUT nr .../2019 AV TRANSPORTGEMENSKAPENS REGIONALA STYRKOMMITTÉ

av den

om antagandet av meddelanden om lediga tjänster som direktör och biträdande direktör för transportgemenskapens ständiga sekretariat

TRANSPORTGEMENSKAPENS REGIONALA STYRKOMMITTÉ HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättande av en transportgemenskap, särskilt artiklarna 24.1 och 30.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

1.   Härmed antas meddelandet om ledig tjänst som direktör för transportgemenskapens ständiga sekretariat, i enlighet med bilaga 1 till detta beslut.

2.   Härmed antas meddelandet om ledig tjänst som biträdande direktör för transportgemenskapens ständiga sekretariat, i enlighet med bilaga 2 till detta beslut.

Utfärdat i

På den regionala styrkommitténs vägnar

Ordförande

BILAGA 1

Meddelande om ledig tjänst som direktör för transportgemenskapens ständiga sekretariat

Transportgemenskapens ständiga sekretariat

Transportgemenskapens ständiga sekretariat utannonserar en ledig heltidstjänst som

DIREKTÖR FÖR TRANSPORTGEMENSKAPENS STÄNDIGA SEKRETARIAT

1.   Transportgemenskapens ständiga sekretariat

Transportgemenskapen är en internationell organisation som upprättats genom fördraget om upprättande av en transportgemenskap (nedan kallat fördraget), som undertecknades den 9 oktober 2017 och omfattar följande fördragsslutande parter: Europeiska unionen och de sydösteuropeiska parterna, nämligen Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Kosovo (*1), Montenegro och Serbien.

Transportgemenskapen ska baseras på att transportmarknaderna i de sydösteuropeiska parterna integreras med Europeiska unionens transportmarknad på grundval av berörda bestämmelser i unionens regelverk, inbegripet när det gäller tekniska standarder, driftskompatibilitet, säkerhet, transportskydd, trafikledning, socialpolitik, offentlig upphandling och miljö, för alla transportsätt utom lufttransporter.

Syftet med fördraget är att skapa en transportgemenskap som omfattar vägtransporter, järnväg, inre vattenvägar och sjöfart, liksom att utveckla transportnätet mellan Europeiska unionen och de sydösteuropeiska parterna.

Transportgemenskapens ständiga sekretariat (nedan kallat sekretariatet) är en av de institutioner som inrättats i enlighet med fördraget. Sekretariatet, som är den enda institutionen med fast personal, tillhandahåller administrativt stöd åt transportgemenskapens övriga institutioner (ministerrådet, den regionala styrkommittén, de tekniska kommittéerna och det sociala forumet), fungerar som transportobservatorium för att övervaka den vägledande TEN-T-utvidgningen av det övergripande nätet och stomnätet till västra Balkan och stöder genomförandet av konnektivitetsagendan inom sexpartsinitiativet för västra Balkan (WB6), som syftar till att förbättra förbindelserna på västra Balkan och mellan regionen och Europeiska unionen. Sekretariatet ser även över genomförandet av skyldigheterna enligt fördraget.

Sekretariatet har en grundläggande arbetsstyrka på 18 experter (som kan utökas) och förvaltar transportgemenskapens budget, vilken uppgår till 1 626 000 EUR för 2019.

Arbetsspråket vid transportgemenskapen är engelska.

Sekretariatet har sitt säte i Belgrad.

2.   Tjänsten som direktör för sekretariatet

Enligt artikel 30 i fördraget samt reglerna om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning för personalen vid transportgemenskapens ständiga sekretariat, utses direktören för det ständiga sekretariatet av den regionala styrkommittén efter samråd med ministerrådet, på förslag av Europeiska kommissionen. Direktörens mandatperiod får inte överstiga tre år och kan förnyas högst två gånger.

Direktören leder och förvaltar sekretariatet och är transportgemenskapens rättsliga företrädare och ansikte utåt. Direktören är ansvarig inför regionala styrkommittén.

Direktören kommer att ansvara för sekretariatets övergripande inriktning och förvaltning. Direktören ska inom den operativa ram och budgetram som godkänts av den regionala styrkommittén säkerställa att sekretariatets arbete utförs på ett professionellt och högkvalitativt sätt för att uppnå målen i fördraget. Direktören kommer att ansvara för att säkerställa smidig samordning mellan transportgemenskapens institutioner, organ och berörda aktörer för att uppnå målen med transportgemenskapen.

Direktören kommer att samarbeta med de sydösteuropeiska parterna, Europeiska kommissionen, Europeiska unionens medlemsstater, internationella transportorganisationer, internationella finansinstitut, inklusive investeringsramen för västra Balkan (Western Balkan Investment Framework) och andra berörda aktörer för att främja utvecklingen av en välfungerande transportinfrastruktur i regionen, i linje med det transeuropeiska transportnätet när det utvidgas till västra Balkan. Direktören kommer även att tillhandahålla stöd åt de sydösteuropeiska parterna i genomförandet av Europeiska unionens lagstiftning på transportområdet och relaterade områden, såsom denna anges i fördraget, inklusive regelbundna uppdateringar.

Enligt artikel 31 i fördraget ska sekretariatets direktör och personal agera opartiskt när de utför sina arbetsuppgifter och de får inte begära eller ta emot instruktioner från någon fördragsslutande part. De ska främja transportgemenskapens intressen.

3.   Direktörens huvudsakliga uppgifter

I direktörens ansvarsområden ingår följande:

| 1. | Sekretariatets, inbegripet resurser och personal, övergripande resultat och förvaltning. |
| --- | --- |

1.

Sekretariatets, inbegripet resurser och personal, övergripande resultat och förvaltning.

| 2. | Tillhandahålla, personligen samt med stöd av sekretariatets övriga personal, fullständigt administrativt stöd åt ministerrådet, den regionala styrkommittén, de tekniska kommittéerna och det sociala forumet. I detta ingår att förbereda sammanträden i samarbete med ordförandeskapet (utarbeta dokument och protokoll, informera deltagarna, delta i sammanträdena osv.). |
| --- | --- |

2.

Tillhandahålla, personligen samt med stöd av sekretariatets övriga personal, fullständigt administrativt stöd åt ministerrådet, den regionala styrkommittén, de tekniska kommittéerna och det sociala forumet. I detta ingår att förbereda sammanträden i samarbete med ordförandeskapet (utarbeta dokument och protokoll, informera deltagarna, delta i sammanträdena osv.).

| 3. | Utarbeta och genomföra budgeten samt årligen rapportera till den regionala styrkommittén om genomförandet av budgeten. |
| --- | --- |

3.

Utarbeta och genomföra budgeten samt årligen rapportera till den regionala styrkommittén om genomförandet av budgeten.

| 4. | Vara en kontaktpunkt för internationella finansinstitut, inklusive investeringsramen för västra Balkan, och olika internationella organisationer inom transportsektorn. Utveckla och förbättra samarbetet med organisationer inom regionens transportsektor på både bilateral och multilateral nivå, delta i internationella eller regionala konferenser, göra presentationer och allmänt främja målen i fördraget. |
| --- | --- |

4.

Vara en kontaktpunkt för internationella finansinstitut, inklusive investeringsramen för västra Balkan, och olika internationella organisationer inom transportsektorn. Utveckla och förbättra samarbetet med organisationer inom regionens transportsektor på både bilateral och multilateral nivå, delta i internationella eller regionala konferenser, göra presentationer och allmänt främja målen i fördraget.

| 5. | Se till att rekryteringen till sekretariatet genomförs i enlighet med relevanta regler och att sekretariatet har högt kvalificerad personal som kan utföra sina uppgifter. |
| --- | --- |

5.

Se till att rekryteringen till sekretariatet genomförs i enlighet med relevanta regler och att sekretariatet har högt kvalificerad personal som kan utföra sina uppgifter.

| 6. | Inrätta samarbetsmekanismer med transportmyndigheter och andra berörda myndigheter i de sydösteuropeiska parterna samt i Europeiska unionen och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

Inrätta samarbetsmekanismer med transportmyndigheter och andra berörda myndigheter i de sydösteuropeiska parterna samt i Europeiska unionen och dess medlemsstater.

| 7. | Samordna utarbetandet, men inte nödvändigtvis upphovsmannaskapet, av rapporter och andra dokument som är kopplade till målen i fördraget och som erfordras av den regionala styrkommittén. |
| --- | --- |

7.

Samordna utarbetandet, men inte nödvändigtvis upphovsmannaskapet, av rapporter och andra dokument som är kopplade till målen i fördraget och som erfordras av den regionala styrkommittén.

| 8. | Underlätta samordning och informationsutbyte mellan de fördragsslutande parterna. |
| --- | --- |

8.

Underlätta samordning och informationsutbyte mellan de fördragsslutande parterna.

| 9. | Godkänna och övervaka sekretariatets kommunikationsplan. |
| --- | --- |

9.

Godkänna och övervaka sekretariatets kommunikationsplan.

Direktören ska dessutom utföra eventuella andra uppgifter på begäran av eller enligt anvisningar från den regionala styrkommittén.

4.   Behörighetskriterier

För att komma i fråga för urvalsförfarandet måste den sökande senast den sista ansökningsdagen uppfylla följande behörighetskriterier:

| — | Den sökande ska vara medborgare i en fördragsslutande part eller i en medlemsstat i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Den sökande ska vara medborgare i en fördragsslutande part eller i en medlemsstat i Europeiska unionen.

| — | Universitetsutbildning eller motsvarande: Den sökande ska ha något av följande:






  — | En utbildningsnivå som motsvarar avslutade universitetsstudier, styrkt med examensbevis, som med normal studietakt kräver minst fyra år. |
| --- | --- | --- |

—

Universitetsutbildning eller motsvarande: Den sökande ska ha något av följande:

—

En utbildningsnivå som motsvarar avslutade universitetsstudier, styrkt med examensbevis, som med normal studietakt kräver minst fyra år.

| — | En utbildningsnivå som motsvarar avslutade universitetsstudier, styrkt med examensbevis, som med normal studietakt kräver minst tre år samt minst ett års relevant yrkeserfarenhet (denna yrkeserfarenhet får inte räknas med i den yrkeserfarenhet efter examen som krävs nedan). |
| --- | --- |

—

En utbildningsnivå som motsvarar avslutade universitetsstudier, styrkt med examensbevis, som med normal studietakt kräver minst tre år samt minst ett års relevant yrkeserfarenhet (denna yrkeserfarenhet får inte räknas med i den yrkeserfarenhet efter examen som krävs nedan).

| — | Yrkeserfarenhet: Minst 14 års yrkeserfarenhet som förvärvats efter de kvalifikationer som nämns ovan. |
| --- | --- |

—

Yrkeserfarenhet: Minst 14 års yrkeserfarenhet som förvärvats efter de kvalifikationer som nämns ovan.

| — | Relevant yrkeserfarenhet: Av yrkeserfarenheten på 14 år ska minst fyra år vara inom transportsektorn, transportpolitik eller transportreglering. |
| --- | --- |

—

Relevant yrkeserfarenhet: Av yrkeserfarenheten på 14 år ska minst fyra år vara inom transportsektorn, transportpolitik eller transportreglering.

| — | Ledningserfarenhet: Minst fyra års yrkeserfarenhet från tjänst i ledande befattning på hög nivå. |
| --- | --- |

—

Ledningserfarenhet: Minst fyra års yrkeserfarenhet från tjänst i ledande befattning på hög nivå.

| — | Språk: Mycket goda kunskaper i engelska. |
| --- | --- |

—

Språk: Mycket goda kunskaper i engelska.

| — | Åldersgräns: Möjlighet att vid den sista ansökningsdagen fullfölja hela mandatperioden på tre år före utgången av den månad då den sökande fyller 66 år. |
| --- | --- |

—

Åldersgräns: Möjlighet att vid den sista ansökningsdagen fullfölja hela mandatperioden på tre år före utgången av den månad då den sökande fyller 66 år.

| — | Resekrav: Medelhög till hög nivå; främst inom regionen för de sydösteuropeiska parterna och till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Resekrav: Medelhög till hög nivå; främst inom regionen för de sydösteuropeiska parterna och till Europeiska unionen.

5.   Urvalskriterier

De sökande kommer att bedömas utifrån följande urvalskriterier:

| 1. | Ledarskapsförmåga






  — | Dokumenterad förmåga att förvalta ett offentligt organ, både på strategisk och operativ nivå. |
| --- | --- | --- |

1.

Ledarskapsförmåga

—

Dokumenterad förmåga att förvalta ett offentligt organ, både på strategisk och operativ nivå.

| — | Gedigen erfarenhet av att leda och motivera ett arbetslag i en mångkulturell miljö. |
| --- | --- |

—

Gedigen erfarenhet av att leda och motivera ett arbetslag i en mångkulturell miljö.

| — | Gedigen erfarenhet av att förvalta budgetmedel och ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

—

Gedigen erfarenhet av att förvalta budgetmedel och ekonomiska resurser.

| 2. | Tekniskt kunnande
  Universitetsutbildning i ekonomi, statsvetenskap, juridik, transport eller ingenjörsvetenskap erfordras. Dessutom gäller följande krav för sökanden:






  — | Han eller hon måste ha omfattande kunskap om regleringspolitik och tillsynspraxis som är relevant för transportsektorn. |
| --- | --- | --- |

2.

Tekniskt kunnande

Universitetsutbildning i ekonomi, statsvetenskap, juridik, transport eller ingenjörsvetenskap erfordras. Dessutom gäller följande krav för sökanden:

—

Han eller hon måste ha omfattande kunskap om regleringspolitik och tillsynspraxis som är relevant för transportsektorn.

| — | Kunskap och/eller erfarenhet inom transportsektorn i en fördragsslutande part (meriterande). |
| --- | --- |

—

Kunskap och/eller erfarenhet inom transportsektorn i en fördragsslutande part (meriterande).

| — | Han eller hon måste ha förmåga att utarbeta en strategisk vision för sekretariatet. |
| --- | --- |

—

Han eller hon måste ha förmåga att utarbeta en strategisk vision för sekretariatet.

| — | Kunskap om Europeiska unionens politikområden och processer, i synnerhet om Europeiska unionens transportpolitik (meriterande). |
| --- | --- |

—

Kunskap om Europeiska unionens politikområden och processer, i synnerhet om Europeiska unionens transportpolitik (meriterande).

| — | Erfarenhet av att arbeta med och/eller inom regionen för de sydösteuropeiska parterna (meriterande). |
| --- | --- |

—

Erfarenhet av att arbeta med och/eller inom regionen för de sydösteuropeiska parterna (meriterande).

| 3. | Kommunikation






  — | Utmärkt förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt till allmänheten och samarbeta med berörda aktörer (europeiska, internationella, nationella och lokala myndigheter, internationella organisationer etc.). |
| --- | --- | --- |

3.

Kommunikation

—

Utmärkt förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt till allmänheten och samarbeta med berörda aktörer (europeiska, internationella, nationella och lokala myndigheter, internationella organisationer etc.).

| — | Goda sociala färdigheter och förmåga att upprätta och upprätthålla effektiva arbetsförbindelser i en mångkulturell organisation och med de fördragsslutande parterna, organen inom fördraget och berörda aktörer som har intresse av genomförandet av fördraget. |
| --- | --- |

—

Goda sociala färdigheter och förmåga att upprätta och upprätthålla effektiva arbetsförbindelser i en mångkulturell organisation och med de fördragsslutande parterna, organen inom fördraget och berörda aktörer som har intresse av genomförandet av fördraget.

| — | Utmärkt förhandlingsförmåga. |
| --- | --- |

—

Utmärkt förhandlingsförmåga.

| — | Mycket goda muntliga och skriftliga kunskaper i engelska. Kunskaper i ett officiellt språk i de fördragsslutande parterna är meriterande. |
| --- | --- |

—

Mycket goda muntliga och skriftliga kunskaper i engelska. Kunskaper i ett officiellt språk i de fördragsslutande parterna är meriterande.

| 4. | Internationell erfarenhet och kunskap om Europeiska unionen






  — | God kunskap om Europeiska unionens institutioner och hur de fungerar och samverkar samt om Europeiska unionens politik och internationella verksamhet som är relevant för transportgemenskapens verksamhet. |
| --- | --- | --- |

4.

Internationell erfarenhet och kunskap om Europeiska unionen

—

God kunskap om Europeiska unionens institutioner och hur de fungerar och samverkar samt om Europeiska unionens politik och internationella verksamhet som är relevant för transportgemenskapens verksamhet.

| — | Yrkesmässig erfarenhet inom europeiska och/eller internationella organisationer är meriterande. |
| --- | --- |

—

Yrkesmässig erfarenhet inom europeiska och/eller internationella organisationer är meriterande.

6.   Oberoende och intresseförklaring

Direktören kommer att ombes att avge en förklaring om att agera oberoende och i allmänhetens intresse och redovisa eventuella intressen som skulle kunna inverka negativt på hans eller hennes oberoende. De sökande ska i sina ansökningar bekräfta att de är beredda att avge dessa förklaringar.

7.   Urval och utnämning

En urvalskommitté kommer att inrättas för urvalsförfarandet. Urvalskommittén kommer att kalla de sökande som har den bästa profilen för de särskilda kraven för tjänsten till en intervju, och de väljs ut på grundval av meriter relevanta för tjänsten i enlighet med kriterierna ovan. Urvalskommittén upprättar därefter en slutlista över sökande och dessa kommer att intervjuas av transportkommissionären.

Efter intervjuerna kommer Europeiska kommissionen att föreslå en kandidat för den regionala styrkommittén. Innan beslut fattas om utnämning kan den regionala styrkommittén begära en utfrågning av den föreslagna kandidaten. Den regionala styrkommittén beslutar om utnämningen av direktören efter samråd med ministerrådet.

8.   Lika möjligheter

Europeiska kommissionen och transportgemenskapen tillämpar en personalpolitik för lika möjligheter och behandlar ansökningarna utan diskriminering i enlighet med reglerna om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning för personalen vid transportgemenskapens ständiga sekretariat.

9.   Anställningsvillkor (1)

Direktören kommer att utnämnas som anställd vid transportgemenskapen för en period på tre år med en prövotid på sex månader. Anställningsavtalet kan förlängas med två på varandra följande perioder om tre år, på grundval av resultatet och enligt beslut av den regionala styrkommittén.

Anställningsorten är Belgrad, där sekretariatet har sitt säte.

Ersättningen kommer att stå i proportion till den utvalda kandidatens kvalifikationer och erfarenhet vad gäller yrkesliv och utbildning. Årslönen kommer att uppgå till mellan 96 000 EUR och 120 000 EUR beroende på erfarenhet (2).

Vi ser gärna att personen tillträder så snart som möjligt.

10.   Ansökningsförfarande

För att ansökan ska vara giltig måste den innehålla följande:

| 1. | Ett personligt brev. |
| --- | --- |

1.

Ett personligt brev.

| 2. | En meritförteckning (cv) på engelska. Meritförteckningen ska helst vara upprättad i Europass-format (3). Meritförteckningen måste hänvisa till urvalskriterierna i detta meddelande om ledig tjänst och innehålla en redogörelse för varför sökanden anser sig uppfylla var och en av de färdigheter och kvalifikationer som anges i meddelandet. |
| --- | --- |

2.

En meritförteckning (cv) på engelska. Meritförteckningen ska helst vara upprättad i Europass-format (3). Meritförteckningen måste hänvisa till urvalskriterierna i detta meddelande om ledig tjänst och innehålla en redogörelse för varför sökanden anser sig uppfylla var och en av de färdigheter och kvalifikationer som anges i meddelandet.

| 3. | Bestyrkta kopior av examensbevis eller utbildningsbevis. |
| --- | --- |

3.

Bestyrkta kopior av examensbevis eller utbildningsbevis.

| 4. | Kopia av pass/id-kort. |
| --- | --- |

4.

Kopia av pass/id-kort.

| 5. | Referenser från arbetsgivare, arbetsintyg eller anställningsavtal. |
| --- | --- |

5.

Referenser från arbetsgivare, arbetsintyg eller anställningsavtal.

| 6. | En undertecknad försäkran på det formulär som finns i tillägget. |
| --- | --- |

6.

En undertecknad försäkran på det formulär som finns i tillägget.

Ofullständiga ansökningar kommer att avvisas.

För att underlätta urvalsförfarandet kommer all kommunikation med de sökande att ske på engelska.

Ansökningarna ska skickas via e-post till XXXMOVE@ec.europa.eu (e-postadressen har ännu inte skapats).

Sökandena ombes meddela eventuella adressändringar skriftligen utan dröjsmål till e-postadressen ovan.

Kontaktpersoner för mer information:

xxxx

11.   Sista ansökningsdag

Ansökningarna ska ha skickats med e-post senast den XXX (dagen då e-postmeddelandet ska skickas).

Europeiska kommissionen förbehåller sig rätten att förlänga tidsfristen för ansökan till denna lediga tjänst genom att offentliggöra detta på Europeiska kommissionens och transportgemenskapens webbplatser.

Kandidater på slutlistan kommer att kontaktas för att boka in en intervjutid. Intervjuerna kommer att hållas i Bryssel, Belgien.

12.   Viktig information till sökande

Vi vill påminna om att urvalskommittéernas arbete är konfidentiellt. Du får inte ta direkt eller indirekt kontakt med ledamöter i dessa kommittéer eller be någon annan kontakta dem på dina vägnar.

13.   Skydd av personuppgifter

Europeiska kommissionen kommer att se till att de sökandes personuppgifter behandlas i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (4).

---

(*1)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999) och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

(1)  Mer information finns i transportgemenskapens tjänsteföreskrifter på http

(2)  Enligt ministerrådets godkännande.

(3)  Europass-meritförteckningen kan laddas ner från http://europass.cedefop.europa.eu

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

TILLÄGG

Sökandens försäkran

Språkkunskaper:

| | Modersmål: ... |
| --- | --- |

Modersmål: ...

| | Andra språk: ... |
| --- | --- |

Andra språk: ...

SÖKANDENS FÖRSÄKRAN

| 1. | Jag försäkrar att uppgifterna i detta ansökningsformulär och dess bilagor är korrekta och fullständiga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jag intygar att






  a) | jag är medborgare i en av Europeiska unionens medlemsstater eller i en av de sydösteuropeiska parterna enligt fördraget om upprättande av en transportgemenskap och åtnjuter fullständiga medborgerliga rättigheter, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

jag är medborgare i en av Europeiska unionens medlemsstater eller i en av de sydösteuropeiska parterna enligt fördraget om upprättande av en transportgemenskap och åtnjuter fullständiga medborgerliga rättigheter,

| b) | jag har fullgjort alla mina skyldigheter enligt gällande värnpliktslagstiftning, |
| --- | --- |

b)

jag har fullgjort alla mina skyldigheter enligt gällande värnpliktslagstiftning,

| c) | jag uppfyller de skötsamhetskrav som ställs för tjänsteutövningen. |
| --- | --- |

c)

jag uppfyller de skötsamhetskrav som ställs för tjänsteutövningen.

| 3. | Jag kommer på begäran att skyndsamt tillhandahålla styrkande handlingar vad gäller punkterna 2 a, b och c, och jag är införstådd med att min ansökan inte kommer att beaktas om jag underlåter att tillhandahålla dessa handlingar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jag är medveten om att följande styrkande handlingar är nödvändiga för att mitt ansökningsformulär ska kunna prövas:






  a) | Handlingar som styrker födelsedatum, medborgarskap och hemvist. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Handlingar som styrker födelsedatum, medborgarskap och hemvist.

| b) | Examensbevis eller utbildningsintyg på den nivå som krävs. |
| --- | --- |

b)

Examensbevis eller utbildningsintyg på den nivå som krävs.

| c) | Referenser från arbetsgivare, arbetsintyg eller anställningsavtal. |
| --- | --- |

c)

Referenser från arbetsgivare, arbetsintyg eller anställningsavtal.

| 5. | Jag försäkrar att jag inte har varit föremål för någon straffrättslig dom eller disciplinära åtgärder (offentlig förvaltning eller yrkessammanslutningar) och att jag såvitt jag känner till inte är föremål för något disciplinärt eller straffrättsligt förfarande. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jag är medveten om att en falsk försäkran kan leda till att ansökan avvisas eller, i förekommande fall, att anställningsavtalet med transportgemenskapens ständiga sekretariat upphävs. |
| --- | --- |

6.

| ... | ... |
| --- | --- |
| Datum | Underskrift |

...

...

Datum

Underskrift

BILAGA 2

Meddelande om ledig tjänst som biträdande direktör för transportgemenskapens ständiga sekretariat

Transportgemenskapens ständiga sekretariat

Transportgemenskapens ständiga sekretariat utannonserar en ledig heltidstjänst som

BITRÄDANDE DIREKTÖR FÖR TRANSPORTGEMENSKAPENS STÄNDIGA SEKRETARIAT / CHEF FÖR DEN ADMINISTRATIVA OCH FINANSIELLA SEKTORN

1.   Transportgemenskapens ständiga sekretariat

Transportgemenskapen är en internationell organisation som upprättats genom fördraget om upprättande av en transportgemenskap (nedan kallat fördraget), som undertecknades den 9 oktober 2017 och omfattar följande fördragsslutande parter: Europeiska unionen och de sydösteuropeiska parterna, nämligen Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Kosovo (*1), Montenegro och Serbien.

Transportgemenskapen ska baseras på att transportmarknaderna i de sydösteuropeiska parterna integreras med Europeiska unionens transportmarknad på grundval av berörda bestämmelser i unionens regelverk, inbegripet när det gäller tekniska standarder, driftskompatibilitet, säkerhet, transportskydd, trafikledning, socialpolitik, offentlig upphandling och miljö, för alla transportsätt utom lufttransporter.

Syftet med fördraget är att skapa en transportgemenskap som omfattar vägtransporter, järnväg, inre vattenvägar och sjöfart, liksom att utveckla transportnätet mellan Europeiska unionen och de sydösteuropeiska parterna.

Transportgemenskapens ständiga sekretariat (nedan kallat sekretariatet) är en av de institutioner som inrättats i enlighet med fördraget. Sekretariatet, som är den enda institutionen med fast personal, tillhandahåller administrativt stöd åt transportgemenskapens övriga institutioner (ministerrådet, den regionala styrkommittén, de tekniska kommittéerna och det sociala forumet), och fungerar som transportobservatorium för att övervaka den vägledande TEN-T-utvidgningen av det övergripande nätet och stomnätet till västra Balkan och stöder även genomförandet av konnektivitetsagendan inom sexpartsinitiativet för västra Balkan (WB6), som syftar till att förbättra förbindelserna på västra Balkan och mellan regionen och Europeiska unionen, och ser över genomförandet av skyldigheterna enligt fördraget.

Sekretariatet har en grundläggande arbetsstyrka på 18 experter (som kan utökas) och förvaltar transportgemenskapens budget, vilken uppgår till 1 626 000 EUR för 2019.

Arbetsspråket vid transportgemenskapen är engelska.

Sekretariatet har sitt säte i Belgrad.

2.   Beskrivning av tjänsten

Den biträdande direktören/chefen för den administrativa och finansiella sektorn kommer, under direktörens direkta tillsyn, att ansvara för utarbetandet av budgeten för transportgemenskapen och dess sekretariat samt för alla relaterade personalfrågor. Den biträdande direktören kommer även att ha ansvaret för att övervaka sekretariatets kommunikationsstrategi samt det regelbundna underhållet av transportdatabaser/it-system, inklusive sekretariatets webbplats.

Om direktören är frånvarande kommer den biträdande direktören att överta ansvaret för sekretariatets övergripande inriktning och förvaltning.

3.   Huvudsakliga uppgifter för den biträdande direktören/chefen för den administrativa och finansiella sektorn

Huvuduppgifterna kommer att vara följande:

| | Finansiella aspekter:






  1. | Utarbeta transportgemenskapens budget som helhet, i synnerhet sekretariatets budget. |
| --- | --- | --- |

Finansiella aspekter:

1.

Utarbeta transportgemenskapens budget som helhet, i synnerhet sekretariatets budget.

| 2. | Bistå direktören i den operativa förvaltningen av budgeten, i överensstämmelse med Europeiska unionens regler om ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

2.

Bistå direktören i den operativa förvaltningen av budgeten, i överensstämmelse med Europeiska unionens regler om ekonomisk förvaltning.

| 3. | Utarbeta operativ information samt regelbundet utarbeta särskilda rapporter för behöriga institutioner som rör utarbetandet och förvaltningen av transportgemenskapens budget. Upprätta konsoliderade redovisningar. Svara på iakttagelser i samband med interna/externa revisioner. |
| --- | --- |

3.

Utarbeta operativ information samt regelbundet utarbeta särskilda rapporter för behöriga institutioner som rör utarbetandet och förvaltningen av transportgemenskapens budget. Upprätta konsoliderade redovisningar. Svara på iakttagelser i samband med interna/externa revisioner.

| 4. | Ansvara för att de interna kontrollsystemen är tillgängliga, funktionella och effektiva samt se till att relevanta räkenskapshandlingar bevaras. |
| --- | --- |

4.

Ansvara för att de interna kontrollsystemen är tillgängliga, funktionella och effektiva samt se till att relevanta räkenskapshandlingar bevaras.

| 5. | Inleda utvecklingen och genomförandet av redovisningssystemet i syfte att rapportera om den finansiella verksamheten på ett effektivt och tillförlitligt sätt för att förbättra budgetförvaltningen och kontrollen av denna. |
| --- | --- |

5.

Inleda utvecklingen och genomförandet av redovisningssystemet i syfte att rapportera om den finansiella verksamheten på ett effektivt och tillförlitligt sätt för att förbättra budgetförvaltningen och kontrollen av denna.

| | Personalförvaltning/personalfrågor:






  1. | Samarbeta med externa bokföringsbyråer och andra berörda myndigheter (försäkringsbolag/ministerier). |
| --- | --- | --- |

Personalförvaltning/personalfrågor:

1.

Samarbeta med externa bokföringsbyråer och andra berörda myndigheter (försäkringsbolag/ministerier).

| 2. | Göra övergripande kontroller av underhållet av databasen avseende tjänstemännens semesterrättigheter i enlighet med transportgemenskapens tjänsteföreskrifter. |
| --- | --- |

2.

Göra övergripande kontroller av underhållet av databasen avseende tjänstemännens semesterrättigheter i enlighet med transportgemenskapens tjänsteföreskrifter.

| 3. | Utarbeta förfaranden för och bistå direktören vid rekryteringen av tjänstemän till sekretariatet, ur administrativ och rättslig synvinkel. |
| --- | --- |

3.

Utarbeta förfaranden för och bistå direktören vid rekryteringen av tjänstemän till sekretariatet, ur administrativ och rättslig synvinkel.

| | It- och kommunikationsrelaterade frågor:






  1. | Övervaka inrättandet av sekretariatets webbplats och dess kommunikationspolitik, i samarbete med direktören. |
| --- | --- | --- |

It- och kommunikationsrelaterade frågor:

1.

Övervaka inrättandet av sekretariatets webbplats och dess kommunikationspolitik, i samarbete med direktören.

| 2. | Övervaka den regelbundna uppdateringen av sekretariatets olika it-system, t.ex. uppdateringen av de transportdatabaser som finns vid sekretariatet. |
| --- | --- |

2.

Övervaka den regelbundna uppdateringen av sekretariatets olika it-system, t.ex. uppdateringen av de transportdatabaser som finns vid sekretariatet.

| 3. | Organisera och uppdatera sekretariatets verktyg och instrument för kommunikation, under direktörens direkta tillsyn. Samarbeta med de operativa enheterna för att upprätta en kommunikationsplan för sekretariatet. |
| --- | --- |

3.

Organisera och uppdatera sekretariatets verktyg och instrument för kommunikation, under direktörens direkta tillsyn. Samarbeta med de operativa enheterna för att upprätta en kommunikationsplan för sekretariatet.

4.   Behörighetskriterier

För att komma i fråga för urvalsförfarandet måste den sökande senast den sista ansökningsdagen uppfylla följande behörighetskriterier:

| — | Den sökande ska vara medborgare i en fördragsslutande part eller i en medlemsstat i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Den sökande ska vara medborgare i en fördragsslutande part eller i en medlemsstat i Europeiska unionen.

| — | Universitetsutbildning eller motsvarande: Den sökande ska ha något av följande:






  — | En utbildningsnivå som motsvarar avslutade universitetsstudier, styrkt med examensbevis, som med normal studietakt kräver minst fyra år. |
| --- | --- | --- |

—

Universitetsutbildning eller motsvarande: Den sökande ska ha något av följande:

—

En utbildningsnivå som motsvarar avslutade universitetsstudier, styrkt med examensbevis, som med normal studietakt kräver minst fyra år.

| — | En utbildningsnivå som motsvarar avslutade universitetsstudier, styrkt med examensbevis, som med normal studietakt kräver minst tre år samt minst ett års relevant yrkeserfarenhet (denna yrkeserfarenhet får inte räknas med i den yrkeserfarenhet efter examen som krävs nedan). |
| --- | --- |

—

En utbildningsnivå som motsvarar avslutade universitetsstudier, styrkt med examensbevis, som med normal studietakt kräver minst tre år samt minst ett års relevant yrkeserfarenhet (denna yrkeserfarenhet får inte räknas med i den yrkeserfarenhet efter examen som krävs nedan).

| — | Yrkeserfarenhet: Minst tio års yrkeserfarenhet som förvärvats efter de kvalifikationer som nämns ovan. |
| --- | --- |

—

Yrkeserfarenhet: Minst tio års yrkeserfarenhet som förvärvats efter de kvalifikationer som nämns ovan.

| — | Relevant yrkeserfarenhet: Av yrkeserfarenheten på tio år ska minst fyra år vara inom administration/personalförvaltning/budget. |
| --- | --- |

—

Relevant yrkeserfarenhet: Av yrkeserfarenheten på tio år ska minst fyra år vara inom administration/personalförvaltning/budget.

| — | Språk: Mycket goda kunskaper i engelska. |
| --- | --- |

—

Språk: Mycket goda kunskaper i engelska.

| — | Åldersgräns: Möjlighet att vid den sista ansökningsdagen fullfölja hela mandatperioden på tre år före utgången av den månad då den sökande fyller 66 år. |
| --- | --- |

—

Åldersgräns: Möjlighet att vid den sista ansökningsdagen fullfölja hela mandatperioden på tre år före utgången av den månad då den sökande fyller 66 år.

| — | Resekrav: Låg till medelhög nivå. |
| --- | --- |

—

Resekrav: Låg till medelhög nivå.

5.   Urvalskriterier

De sökande kommer att bedömas utifrån följande urvalskriterier:

| 1. | Tekniskt kunnande






  — | Styrkt erfarenhet inom operativ budgetförvaltning. |
| --- | --- | --- |

1.

Tekniskt kunnande

—

Styrkt erfarenhet inom operativ budgetförvaltning.

| — | Mycket goda kunskaper inom förvaltning av personalresurser. |
| --- | --- |

—

Mycket goda kunskaper inom förvaltning av personalresurser.

| — | God kunskap om Europeiska unionens regler om ekonomisk förvaltning, inklusive revision. |
| --- | --- |

—

God kunskap om Europeiska unionens regler om ekonomisk förvaltning, inklusive revision.

| — | Förmåga att använda kommunikationsverktyg. |
| --- | --- |

—

Förmåga att använda kommunikationsverktyg.

| — | Erfarenhet av ett leda en liten arbetsgrupp. |
| --- | --- |

—

Erfarenhet av ett leda en liten arbetsgrupp.

| — | Erfarenhet av att arbeta med och/eller inom regionen för de sydösteuropeiska parterna (meriterande). |
| --- | --- |

—

Erfarenhet av att arbeta med och/eller inom regionen för de sydösteuropeiska parterna (meriterande).

| 2. | Kommunikation






  — | Utmärkt förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt i syfte att samarbeta med berörda aktörer (europeiska, internationella, nationella och lokala myndigheter, internationella organisationer osv.). |
| --- | --- | --- |

2.

Kommunikation

—

Utmärkt förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt i syfte att samarbeta med berörda aktörer (europeiska, internationella, nationella och lokala myndigheter, internationella organisationer osv.).

| — | Mycket goda muntliga och skriftliga kunskaper i engelska. Kunskaper i ett officiellt språk i de fördragsslutande parterna är meriterande. |
| --- | --- |

—

Mycket goda muntliga och skriftliga kunskaper i engelska. Kunskaper i ett officiellt språk i de fördragsslutande parterna är meriterande.

| 3. | Internationell erfarenhet och kunskap om Europeiska unionen






  — | Kunskap om Europeiska unionens institutioner/internationell offentlig förvaltning. |
| --- | --- | --- |

3.

Internationell erfarenhet och kunskap om Europeiska unionen

—

Kunskap om Europeiska unionens institutioner/internationell offentlig förvaltning.

| — | Yrkesmässig erfarenhet inom europeiska och/eller internationella organisationer är meriterande. |
| --- | --- |

—

Yrkesmässig erfarenhet inom europeiska och/eller internationella organisationer är meriterande.

6.   Urval och utnämning

En urvalskommitté kommer att inrättas för urvalsförfarandet. Urvalskommittén kommer att kalla de sökande som har den bästa profilen för de särskilda kraven för tjänsten till en intervju, och de väljs ut på grundval av meriter relevanta för tjänsten i enlighet med kriterierna ovan.

Efter intervjuerna kommer Europeiska kommissionen att föreslå en kandidat för den regionala styrkommittén. Innan beslut fattas om utnämning kan den regionala styrkommittén begära en utfrågning av den föreslagna kandidaten. Den regionala styrkommittén beslutar om utnämningen av den biträdande direktören efter samråd med ministerrådet.

7.   Lika möjligheter

Europeiska kommissionen och transportgemenskapen tillämpar en personalpolitik för lika möjligheter och behandlar ansökningarna utan diskriminering i enlighet med reglerna om rekrytering, arbetsvillkor och geografisk spridning för personalen vid transportgemenskapens ständiga sekretariat.

8.   Anställningsvillkor (1)

Den biträdande direktören kommer att utnämnas som anställd vid transportgemenskapen för en period på tre år med en prövotid på sex månader. Anställningsavtalet kan förlängas med två på varandra följande perioder om tre år, på grundval av resultatet och enligt beslut av den regionala styrkommittén.

Anställningsorten är Belgrad, där sekretariatet har sitt säte.

Ersättningen kommer att stå i proportion till den utvalda kandidatens kvalifikationer och erfarenhet vad gäller yrkesliv och utbildning. Årslönen kommer att uppgå till mellan 72 000 EUR och 84 000 EUR beroende på erfarenhet (2).

Vi ser gärna att personen tillträder så snart som möjligt.

9.   Ansökningsförfarande

För att ansökan ska vara giltig måste den innehålla följande:

| a) | Ett personligt brev. |
| --- | --- |

a)

Ett personligt brev.

| b) | En meritförteckning (cv) på engelska. Meritförteckningen bör helst vara upprättad i Europass-format (3). Meritförteckningen måste hänvisa till urvalskriterierna i detta meddelande om ledig tjänst och innehålla en redogörelse för varför sökanden anser sig uppfylla var och en av de färdigheter och kvalifikationer som anges i meddelandet. |
| --- | --- |

b)

En meritförteckning (cv) på engelska. Meritförteckningen bör helst vara upprättad i Europass-format (3). Meritförteckningen måste hänvisa till urvalskriterierna i detta meddelande om ledig tjänst och innehålla en redogörelse för varför sökanden anser sig uppfylla var och en av de färdigheter och kvalifikationer som anges i meddelandet.

| c) | Bestyrkta kopior av examensbevis eller utbildningsbevis. |
| --- | --- |

c)

Bestyrkta kopior av examensbevis eller utbildningsbevis.

| d) | Kopia av pass/id-kort. |
| --- | --- |

d)

Kopia av pass/id-kort.

| e) | Referenser från arbetsgivare, arbetsintyg eller anställningsavtal. |
| --- | --- |

e)

Referenser från arbetsgivare, arbetsintyg eller anställningsavtal.

| f) | En undertecknad försäkran på det formulär som finns i tillägget. |
| --- | --- |

f)

En undertecknad försäkran på det formulär som finns i tillägget.

Ofullständiga ansökningar kommer att avvisas.

För att underlätta urvalsförfarandet kommer all kommunikation med de sökande att ske på engelska.

Ansökningarna ska skickas via e-post till XXXMOVE@ec.europa.eu (e-postadressen har ännu inte skapats).

Sökandena ombes meddela eventuella adressändringar skriftligen utan dröjsmål till e-postadressen ovan.

Kontaktpersoner för mer information:

xxxx

10.   Sista ansökningsdag

Ansökningarna ska ha skickats med e-post senast den XXX (dagen då e-postmeddelandet ska skickas).

Europeiska kommissionen förbehåller sig rätten att förlänga tidsfristen för ansökan till denna lediga tjänst genom att offentliggöra detta på Europeiska kommissionens och transportgemenskapens webbplatser.

Kandidater på slutlistan kommer att kontaktas för att boka in en intervjutid. Intervjuerna kommer att hållas i Bryssel, Belgien.

11.   Viktig information till sökande

Vi vill påminna om att urvalskommittéernas arbete är konfidentiellt. Du får inte ta direkt eller indirekt kontakt med ledamöter i dessa kommittéer eller be någon annan kontakta dem på dina vägnar.

12.   Skydd av personuppgifter

Europeiska kommissionen kommer att se till att de sökandes personuppgifter behandlas i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (4).

---

(*1)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999) och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

(1)  Mer information finns i transportgemenskapens tjänsteföreskrifter på http

(2)  Enligt ministerrådets godkännande.

(3)  Europass-meritförteckningen kan laddas ner från http://europass.cedefop.europa.eu

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

TILLÄGG

Sökandens försäkran

Språkkunskaper:

| | Modersmål: ... |
| --- | --- |

Modersmål: ...

| | Andra språk: ... |
| --- | --- |

Andra språk: ...

SÖKANDENS FÖRSÄKRAN

| 1. | Jag försäkrar att uppgifterna i detta ansökningsformulär och dess bilagor är korrekta och fullständiga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jag intygar att






  a) | jag är medborgare i en av Europeiska unionens medlemsstater eller i en av de sydösteuropeiska parterna enligt fördraget om upprättande av en transportgemenskap och åtnjuter fullständiga medborgerliga rättigheter, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

jag är medborgare i en av Europeiska unionens medlemsstater eller i en av de sydösteuropeiska parterna enligt fördraget om upprättande av en transportgemenskap och åtnjuter fullständiga medborgerliga rättigheter,

| b) | jag har fullgjort alla mina skyldigheter enligt gällande värnpliktslagstiftning, |
| --- | --- |

b)

jag har fullgjort alla mina skyldigheter enligt gällande värnpliktslagstiftning,

| c) | jag uppfyller de skötsamhetskrav som ställs för tjänsteutövningen. |
| --- | --- |

c)

jag uppfyller de skötsamhetskrav som ställs för tjänsteutövningen.

| 3. | Jag kommer på begäran att skyndsamt tillhandahålla styrkande handlingar vad gäller punkterna 2 a, b och c, och jag är införstådd med att min ansökan inte kommer att beaktas om jag underlåter att tillhandahålla dessa handlingar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jag är medveten om att följande styrkande handlingar är nödvändiga för att mitt ansökningsformulär ska kunna prövas:






  a) | Handlingar som styrker födelsedatum, medborgarskap och hemvist. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Handlingar som styrker födelsedatum, medborgarskap och hemvist.

| b) | Examensbevis eller utbildningsintyg på den nivå som krävs. |
| --- | --- |

b)

Examensbevis eller utbildningsintyg på den nivå som krävs.

| c) | Referenser från arbetsgivare, arbetsintyg eller anställningsavtal. |
| --- | --- |

c)

Referenser från arbetsgivare, arbetsintyg eller anställningsavtal.

| 5. | Jag försäkrar att jag inte har varit föremål för någon straffrättslig dom eller disciplinära åtgärder (offentlig förvaltning eller yrkessammanslutningar) och att jag såvitt jag vet inte är föremål för något disciplinärt eller straffrättsligt förfarande. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jag är medveten om att en falsk försäkran kan leda till att ansökan avvisas eller, i förekommande fall, att anställningsavtalet med transportgemenskapens ständiga sekretariat upphävs. |
| --- | --- |

6.

| ... | ... |
| --- | --- |
| Datum | Underskrift |

...

...

Datum

Underskrift

---

| 21.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/55

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/300

av den 19 februari 2019

om upprättande av en allmän plan för hantering av kriser på området för livsmedels- och fodersäkerhet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (1), särskilt artikel 55, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 55 i förordning (EG) nr 178/2002 föreskrivs att kommissionen i nära samarbete med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och medlemsstaterna ska utarbeta en allmän plan för hantering av kriser på området för livsmedels- och fodersäkerhet (nedan kallad den allmänna planen). Följaktligen fastställdes den allmänna planen i kommissionens beslut 2004/478/EG (2). |
| --- | --- |

(1)

I artikel 55 i förordning (EG) nr 178/2002 föreskrivs att kommissionen i nära samarbete med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och medlemsstaterna ska utarbeta en allmän plan för hantering av kriser på området för livsmedels- och fodersäkerhet (nedan kallad den allmänna planen). Följaktligen fastställdes den allmänna planen i kommissionens beslut 2004/478/EG (2).

| (2) | Sedan kommissionen antog beslut 2004/478/EG har man fått mer erfarenhet av att samordna krishantering på unionsnivå under en rad livsmedels- och foderrelaterade incidenter. |
| --- | --- |

(2)

Sedan kommissionen antog beslut 2004/478/EG har man fått mer erfarenhet av att samordna krishantering på unionsnivå under en rad livsmedels- och foderrelaterade incidenter.

| (3) | De erfarenheter som gjorts under åren, såsom de analyserats i Refit-utvärderingen av förordning (EG) nr 178/2002 (kontroll av ändamålsenlighet i den allmänna livsmedelslagstiftningen) (3), har visat att det finns ett behov av att på nytt utvärdera hanteringen av livsmedels- och foderkriser på unionsnivå och på nationell nivå. Resultaten visade att man behöver inrikta sig mer på krisberedskap och krishantering i syfte att undvika eller minimera följderna för folkhälsan vid en livsmedels- eller foderkris. En sådan inriktning skulle avsevärt kunna minska de ekonomiska följderna (t.ex. handelshinder) av en livsmedels- eller foderkris och därigenom bidra till att kommissionens mål uppnås när det gäller sysselsättning, tillväxt och investeringar. Dessutom behöver kommissionen få en större roll när det gäller kommunikation och den allmänna samordningen av medlemsstaterna på detta område. Kontrollen av den allmänna livsmedelslagstiftningens ändamålsenlighet innehåller ett antal rekommendationer för att förbättra effektiviteten i den allmänna planen. |
| --- | --- |

(3)

De erfarenheter som gjorts under åren, såsom de analyserats i Refit-utvärderingen av förordning (EG) nr 178/2002 (kontroll av ändamålsenlighet i den allmänna livsmedelslagstiftningen) (3), har visat att det finns ett behov av att på nytt utvärdera hanteringen av livsmedels- och foderkriser på unionsnivå och på nationell nivå. Resultaten visade att man behöver inrikta sig mer på krisberedskap och krishantering i syfte att undvika eller minimera följderna för folkhälsan vid en livsmedels- eller foderkris. En sådan inriktning skulle avsevärt kunna minska de ekonomiska följderna (t.ex. handelshinder) av en livsmedels- eller foderkris och därigenom bidra till att kommissionens mål uppnås när det gäller sysselsättning, tillväxt och investeringar. Dessutom behöver kommissionen få en större roll när det gäller kommunikation och den allmänna samordningen av medlemsstaterna på detta område. Kontrollen av den allmänna livsmedelslagstiftningens ändamålsenlighet innehåller ett antal rekommendationer för att förbättra effektiviteten i den allmänna planen.

| (4) | Efsa ansvarar för att lämna de yttranden som ligger till vetenskaplig grund för antagandet av unionens åtgärder och har till uppgift att ge vetenskapligt och tekniskt bistånd vid krishanteringförfaranden på området för livsmedel och foder. Efsas roll när det gäller den allmänna planen bör finjusteras och stärkas mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts. |
| --- | --- |

(4)

Efsa ansvarar för att lämna de yttranden som ligger till vetenskaplig grund för antagandet av unionens åtgärder och har till uppgift att ge vetenskapligt och tekniskt bistånd vid krishanteringförfaranden på området för livsmedel och foder. Efsas roll när det gäller den allmänna planen bör finjusteras och stärkas mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts.

| (5) | Samtidigt som Efsa bör respektera varje organs behörighet, bör myndigheten samarbeta med unionens andra relevanta vetenskapliga organ, t.ex. Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC), Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa), Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) och den grupp av experter som utsetts av den vetenskapliga och tekniska kommitté som avses i artikel 31 i Euratomfördraget (4), när insatser eller åtgärder krävs inom deras respektive behörighet. Den allmänna planen måste dessutom säkerställa samordning med ECDC:s krisberedskap och krishanteringssystem med avseende på fall hos människor, så att hälsomyndigheter och berörda parter varnas om eventuella livsmedels- och foderrelaterade kriser som kan få konsekvenser för människors hälsa. |
| --- | --- |

(5)

Samtidigt som Efsa bör respektera varje organs behörighet, bör myndigheten samarbeta med unionens andra relevanta vetenskapliga organ, t.ex. Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC), Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa), Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) och den grupp av experter som utsetts av den vetenskapliga och tekniska kommitté som avses i artikel 31 i Euratomfördraget (4), när insatser eller åtgärder krävs inom deras respektive behörighet. Den allmänna planen måste dessutom säkerställa samordning med ECDC:s krisberedskap och krishanteringssystem med avseende på fall hos människor, så att hälsomyndigheter och berörda parter varnas om eventuella livsmedels- och foderrelaterade kriser som kan få konsekvenser för människors hälsa.

| (6) | I Europaparlamentets och rådets beslut 1082/2013/EU (5) fastställs regler för epidemiologisk övervakning, monitorering av, tidig varning för och bekämpning av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, inbegripet beredskap och insatsplanering som sammanhänger med dessa åtgärder, avseende hot av biologiskt, kemiskt, miljörelaterat och okänt ursprung och inrättandet av systemet för tidig varning och reaktion (EWRS). Med tanke på att det kan finnas eventuella kopplingar till krisberedskap och krishantering inom livsmedelskedjan bör de relevanta bestämmelserna i beslut 1082/2013/EU också beaktas i den allmänna planen. |
| --- | --- |

(6)

I Europaparlamentets och rådets beslut 1082/2013/EU (5) fastställs regler för epidemiologisk övervakning, monitorering av, tidig varning för och bekämpning av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, inbegripet beredskap och insatsplanering som sammanhänger med dessa åtgärder, avseende hot av biologiskt, kemiskt, miljörelaterat och okänt ursprung och inrättandet av systemet för tidig varning och reaktion (EWRS). Med tanke på att det kan finnas eventuella kopplingar till krisberedskap och krishantering inom livsmedelskedjan bör de relevanta bestämmelserna i beslut 1082/2013/EU också beaktas i den allmänna planen.

| (7) | Unionens allmänna plan bör ses över så att den inbegriper förfaranden som underlättar samordningen med de nationella beredskapsplaner för livsmedel och foder som ska utarbetas i enlighet med artikel 115 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (6) om offentlig kontroll. |
| --- | --- |

(7)

Unionens allmänna plan bör ses över så att den inbegriper förfaranden som underlättar samordningen med de nationella beredskapsplaner för livsmedel och foder som ska utarbetas i enlighet med artikel 115 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (6) om offentlig kontroll.

| (8) | Det huvudsakliga syftet med detta beslut är att skydda folkhälsan i unionen. Därför bör den allmänna planen begränsas till situationer som innebär en direkt eller indirekt risk för människors hälsa i enlighet med artikel 55 i förordning (EG) nr 178/2002. Riskerna för folkhälsan kan vara biologiska, kemiska och fysikaliska. Dessa inbegriper allergiframkallande och radioaktiva faror. Tillvägagångssätt, principer och praktiska förfaranden i den allmänna planen kan dock också betraktas som riktlinjer för hantering av andra livsmedelsrelaterade incidenter som inte innebär någon risk för folkhälsan. |
| --- | --- |

(8)

Det huvudsakliga syftet med detta beslut är att skydda folkhälsan i unionen. Därför bör den allmänna planen begränsas till situationer som innebär en direkt eller indirekt risk för människors hälsa i enlighet med artikel 55 i förordning (EG) nr 178/2002. Riskerna för folkhälsan kan vara biologiska, kemiska och fysikaliska. Dessa inbegriper allergiframkallande och radioaktiva faror. Tillvägagångssätt, principer och praktiska förfaranden i den allmänna planen kan dock också betraktas som riktlinjer för hantering av andra livsmedelsrelaterade incidenter som inte innebär någon risk för folkhälsan.

| (9) | Under 2017 utförde kommissionen en internrevision vid generaldirektoratet för hälsa och livsmedelssäkerhet inom området för beredskap inför livsmedelssäkerhetskriser, varvid brister fastställdes i den befintliga allmänna planen som måste åtgärdas. |
| --- | --- |

(9)

Under 2017 utförde kommissionen en internrevision vid generaldirektoratet för hälsa och livsmedelssäkerhet inom området för beredskap inför livsmedelssäkerhetskriser, varvid brister fastställdes i den befintliga allmänna planen som måste åtgärdas.

| (10) | Ett antal slutsatser drogs vid ministerkonferensen den 26 september 2017 om uppföljningen av fipronil-incidenten (7). Även om fokus ligger på denna incident och bedrägerier, är flera av slutsatserna relevanta för krishantering när det gäller livsmedel och foder i allmänhet, inbegripet inrättandet av en enda kontaktpunkt i varje medlemsstat som ska samordna sådan krishantering för varje nationell administrativ organisation. |
| --- | --- |

(10)

Ett antal slutsatser drogs vid ministerkonferensen den 26 september 2017 om uppföljningen av fipronil-incidenten (7). Även om fokus ligger på denna incident och bedrägerier, är flera av slutsatserna relevanta för krishantering när det gäller livsmedel och foder i allmänhet, inbegripet inrättandet av en enda kontaktpunkt i varje medlemsstat som ska samordna sådan krishantering för varje nationell administrativ organisation.

| (11) | Beslut 2004/478/EG bör därför upphöra att gälla och ersättas med ett nytt beslut med en uppdaterad allmän plan där man tar hänsyn till de erfarenheter som gjorts sedan antagandet av kommissionens beslut 2004/478/EG och anpassar sig till ny utveckling. |
| --- | --- |

(11)

Beslut 2004/478/EG bör därför upphöra att gälla och ersättas med ett nytt beslut med en uppdaterad allmän plan där man tar hänsyn till de erfarenheter som gjorts sedan antagandet av kommissionens beslut 2004/478/EG och anpassar sig till ny utveckling.

| (12) | I detta beslut bör det fastställas ett tillvägagångssätt i flera steg när det gäller vilka typer av situationer som bör hanteras som en kris, inbegripet tillhörande kriterier. Alla situationer som kan omfattas av artikel 55 kräver inte nödvändigtvis att en krisenhet inrättas i enlighet med artikel 56 i förordning (EG) nr 178/2002, men de kan fortfarande gagnas av ökad samordning på unionsnivå. Dessa kriterier bör inbegripa incidentens allvar och omfattning när det gäller inverkan på folkhälsan, konsumenternas uppfattning och politisk känslighet, särskilt om källan fortfarande är osäker, om incidenten var avsiktlig (t.ex. bioterrorism eller bieffekt av bedrägerier) och syftade till att skapa en kris (t.ex. bioterrorism) samt om tidigare incidenter upprepas eventuellt som en följd av att inte tillräckliga åtgärder vidtagits. |
| --- | --- |

(12)

I detta beslut bör det fastställas ett tillvägagångssätt i flera steg när det gäller vilka typer av situationer som bör hanteras som en kris, inbegripet tillhörande kriterier. Alla situationer som kan omfattas av artikel 55 kräver inte nödvändigtvis att en krisenhet inrättas i enlighet med artikel 56 i förordning (EG) nr 178/2002, men de kan fortfarande gagnas av ökad samordning på unionsnivå. Dessa kriterier bör inbegripa incidentens allvar och omfattning när det gäller inverkan på folkhälsan, konsumenternas uppfattning och politisk känslighet, särskilt om källan fortfarande är osäker, om incidenten var avsiktlig (t.ex. bioterrorism eller bieffekt av bedrägerier) och syftade till att skapa en kris (t.ex. bioterrorism) samt om tidigare incidenter upprepas eventuellt som en följd av att inte tillräckliga åtgärder vidtagits.

| (13) | Samordning mellan olika myndigheter på unionsnivå och nationell nivå, varnings- och informationssystem och laboratorier behövs för att man ska kunna utbyta information och vidta åtgärder vid krishantering. En koppling mellan systemet för tidig varning och reaktion samt andra varnings- och informationssystem på unionsnivå, såsom systemet för snabb varning för livsmedel och foder, skulle därför stärka ”One health-modellen”, t.ex. genom samordning av livsmedelssäkerhets- och folkhälsomyndigheternas verksamhet för samma incident, genom att myndigheterna för livsmedelssäkerhet får tillgång till den information om sjukdomsfall hos människor som hanteras av offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

(13)

Samordning mellan olika myndigheter på unionsnivå och nationell nivå, varnings- och informationssystem och laboratorier behövs för att man ska kunna utbyta information och vidta åtgärder vid krishantering. En koppling mellan systemet för tidig varning och reaktion samt andra varnings- och informationssystem på unionsnivå, såsom systemet för snabb varning för livsmedel och foder, skulle därför stärka ”One health-modellen”, t.ex. genom samordning av livsmedelssäkerhets- och folkhälsomyndigheternas verksamhet för samma incident, genom att myndigheterna för livsmedelssäkerhet får tillgång till den information om sjukdomsfall hos människor som hanteras av offentliga myndigheter.

| (14) | För att krishantering i livsmedels- och foderkedjan ska vara effektiv krävs det att praktiska beredskapsförfaranden för bättre samordning på unionsnivå redan finns innan en incident inträffar. |
| --- | --- |

(14)

För att krishantering i livsmedels- och foderkedjan ska vara effektiv krävs det att praktiska beredskapsförfaranden för bättre samordning på unionsnivå redan finns innan en incident inträffar.

| (15) | De praktiska förfarandena för de situationer som avses i artikel 55 i förordning (EG) nr 178/2002 bör tydligt fastställas för att säkerställa en smidig och snabb reaktion på sådana situationer. Krisenhetens roll, sammansättning och praktiska verksamhet bör fastställas av samma skäl. |
| --- | --- |

(15)

De praktiska förfarandena för de situationer som avses i artikel 55 i förordning (EG) nr 178/2002 bör tydligt fastställas för att säkerställa en smidig och snabb reaktion på sådana situationer. Krisenhetens roll, sammansättning och praktiska verksamhet bör fastställas av samma skäl.

| (16) | Det är viktigt med evidensbaserad kommunikation i realtid till både allmänheten och handelspartner som bidrar till att skydda folkhälsan genom att ytterligare spridning av risker undviks och till att förtroendet återfås när det gäller säkerheten för livsmedel eller foder som inte påverkas av en incident. Utvecklingen av principen om öppenhet och en kommunikationsstrategi är därför viktiga delar av krishanteringen. |
| --- | --- |

(16)

Det är viktigt med evidensbaserad kommunikation i realtid till både allmänheten och handelspartner som bidrar till att skydda folkhälsan genom att ytterligare spridning av risker undviks och till att förtroendet återfås när det gäller säkerheten för livsmedel eller foder som inte påverkas av en incident. Utvecklingen av principen om öppenhet och en kommunikationsstrategi är därför viktiga delar av krishanteringen.

| (17) | Den allmänna planen har varit föremål för samråd med Efsa och har diskuterats med medlemsstaterna i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(17)

Den allmänna planen har varit föremål för samråd med Efsa och har diskuterats med medlemsstaterna i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Syfte

1.   I detta beslut fastställs den allmänna planen för hantering av kriser på området för livsmedels- och fodersäkerhet i enlighet med artikel 55 i förordning (EG) nr 178/2002.

2.   Planen omfattar följande två slag av situationer:

| a) | Situationer som kräver bättre samordning på unionsnivå, och |
| --- | --- |

a)

Situationer som kräver bättre samordning på unionsnivå, och

| b) | situationer som kräver att en krisenhet inrättas som sammanför kommissionen med berörda medlemsstater och unionsorgan. |
| --- | --- |

b)

situationer som kräver att en krisenhet inrättas som sammanför kommissionen med berörda medlemsstater och unionsorgan.

3.   I planen fastställs också de praktiska förfaranden som krävs för bättre beredskap och för hantering av incidenter på unionsnivå, inbegripet en kommunikationsstrategi i enlighet med principen om öppenhet.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Den allmänna planen ska tillämpas på situationer där livsmedel och foder utgör direkta eller indirekta risker för folkhälsan, särskilt när det gäller biologiska, kemiska och fysikaliska risker med livsmedel och foder, och som sannolikt inte kan förhindras, undanröjas eller begränsas till en godtagbar nivå med hjälp av gällande bestämmelser eller på ett tillfredsställande sätt hanteras endast genom tillämpning av nödåtgärder i enlighet med artikel 53 eller 54 i förordning (EG) nr 178/2002.

Artikel 3

Mål

Målen med detta beslut är att minimera livsmedels- eller foderrelaterade incidenters omfattning och inverkan på folkhälsan genom att säkerställa bättre beredskap och effektiv hantering.

Artikel 4

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

1.   
  incident
  : påvisande av biologisk, kemisk eller fysikalisk fara i livsmedel eller foder eller hos människor som kan leda till eller tyda på en eventuell risk för folkhälsan vid exponering av mer än en person för samma fara, eller en situation där antalet fall hos människor eller påvisanden av faror överstiger det förväntade antalet och där dessa fall är eller förmodas vara kopplade till samma livsmedels- eller foderkälla.

incident

2.   
  livsmedelsburet utbrott
  : livsmedelsburet utbrott enligt definitionen i artikel 2.2 d i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/99/EG (8).

livsmedelsburet utbrott

8

3.   
  krissamordnare
  : en person och dennes suppleant från europeiska institut och från medlemsstaternas behöriga myndigheter som fungerar som en enda kontaktpunkt för att säkerställa dels ett effektivt informationsutbyte mellan alla parter som är involverade i samordningen av den allmänna planen, dels ett effektivt beslutsfattande och genomförande av åtgärder inom den egna organisationens behörighet.

krissamordnare

KAPITEL II

Strukturer och förfaranden för beredskap

Artikel 5

Krissamordnare

Varje medlemsstat, Efsa och kommissionen ska utse en krissamordnare samt dennes suppleant som ska utföra de uppgifter som fastställs i bilaga I. Kommissionen ska hålla namn- och kontaktuppgifter för de utsedda ”krissamordnarna” och deras suppleanter uppdaterade. Krissamordnarna ska minst en gång per år hålla regelbundna möten, som anordnas av kommissionen i syfte att lägga fram initiativ på unionsnivå, utbyta nationella beredskapsplaner, tillhandahålla uppföljning och utvärdera hanteringen av den senaste tidens kriser i enlighet med artikel 22.

Artikel 6

Varnings- och informationssystem

Kommissionen ska koppla samman systemet för tidig varning och reaktion med andra varnings- och informationssystem på unionsnivå, inbegripet systemet för snabb varning för livsmedel och foder. Inlämning av uppgifter genom varningsnätverk ska harmoniseras ytterligare.

Artikel 7

Laboratorier

Kommissionen och medlemsstaterna ska se till att ett nätverk av europeiska och nationella referenslaboratorier och andra officiella laboratorier upprätthålls i enlighet med förordning (EU) 2017/625, vilka är beredda att tillhandahålla det snabba och högkvalitativa analytiska stöd som krävs för de största livsmedels- och foderrelaterade farorna.

Artikel 8

Utbildning, övningar och de senaste verktygen

Kommissionen ska erbjuda avancerade utbildningsmoduler om livsmedelsrelaterad krisberedskap, utredning av livsmedelsburna utbrott och annan hantering av incidenter inom ramen för kommissionens program Bättre utbildning för säkrare livsmedel (9) som främjar en ”One health-modell”.

9

Kommissionen ska tillsammans med medlemsstaterna regelbundet anordna simuleringsövningar som rör livsmedels- och foderrelaterade incidenter och som inbegriper kommunikationsaspekter och inriktar sig på beredskap och hantering av incidenter. Berörda unionsorgan ska delta och kommissionen ska ansluta sig till liknande övningar som organen anordnar inom sina behörighetsområden. Om en stor incident inträffar kan den ersätta en sådan simuleringsövning. Efter varje övning kommer kommissionen att lägga fram särskilda slutsatser vid följande möte för de krissamordnare som avses i artikel 5.

Kommissionen ska följa upp nivån på beredskapen i medlemsstaterna genom att upprätthålla och granska nationella beredskapsplaner för livsmedel och foder.

Kommissionen ska främja användningen av de senaste verktygen på unionsnivå, såsom spårningsverktyg, analyser av molekylär typning (inbegripet helgenomsekvensering) och utbyte av resultat i Efsa-ECDC-databasen om molekylär typning av patogener som påvisats hos människor och djur samt i livsmedel, foder och livsmedels- eller fodermiljö.

Artikel 9

Fortlöpande inhämtning, övervakning och analys av information

Kommissionen ska fortlöpande inhämta, övervaka och analysera information om direkta och indirekta gränsöverskridande hot från de källor som förtecknas i bilaga II.

KAPITEL III

Ökad samordning på unionsnivå

Artikel 10

Situationer som kräver ökad samordning på unionsnivå

1.   I de situationer som beskrivs i punkt 2 ska kommissionen öka samordningen på unionsnivå när det gäller hanteringen av en incident, på grundval av den information som avses i artikel 9 och i nära samordning med unionens berörda riskbedömningsorgan.

2.   Ökad samordning på unionsnivå i enlighet med punkt 1 ska krävas i följande fall:

| a) | I de fall då






  i) | en direkt eller indirekt risk för folkhälsan genom en påvisad fara som har fastställts i livsmedel eller foder i två eller flera medlemsstater med ett epidemiologiskt samband (t.ex. fall hos människor och/eller dödsfall i olika medlemsstater med tillförlitliga analytiska eller epidemiologiska bevis på ett sådant samband) och/eller spårbarhetsamband (t.ex. distribution av eventuellt förorenade livsmedel eller foder i olika medlemsstater),
  eller |
| --- | --- | --- |

a)

I de fall då

i)

en direkt eller indirekt risk för folkhälsan genom en påvisad fara som har fastställts i livsmedel eller foder i två eller flera medlemsstater med ett epidemiologiskt samband (t.ex. fall hos människor och/eller dödsfall i olika medlemsstater med tillförlitliga analytiska eller epidemiologiska bevis på ett sådant samband) och/eller spårbarhetsamband (t.ex. distribution av eventuellt förorenade livsmedel eller foder i olika medlemsstater),

eller

| ii) | en allvarlig eventuell inverkan i samband med den påvisade fara för den inre marknadens funktion på området för livsmedel eller foder som har fastställts |
| --- | --- |

ii)

en allvarlig eventuell inverkan i samband med den påvisade fara för den inre marknadens funktion på området för livsmedel eller foder som har fastställts

och

| b) | det föreligger






  i) | en stor inverkan på hälsan i samband med den påvisade faran, |
| --- | --- | --- |

b)

det föreligger

i)

en stor inverkan på hälsan i samband med den påvisade faran,

| ii) | oenighet mellan medlemsstaterna när det gäller vilka åtgärder som ska vidtas, eller |
| --- | --- |

ii)

oenighet mellan medlemsstaterna när det gäller vilka åtgärder som ska vidtas, eller

| iii) | svårigheter att fastställa källan till risken. |
| --- | --- |

iii)

svårigheter att fastställa källan till risken.

3.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter och EU-institutionerna får begära att kommissionen ska öka sin samordning på grundval av de kriterier som anges i punkt 2 a–b.

Artikel 11

Praktiska förfaranden för ökad samordning på unionsnivå

Kommissionens samordning av de berörda organens hantering av en incident ska bestå av de förfaranden som fastställs i kapitel V.

KAPITEL IV

Inrättande av en krisenhet

Artikel 12

Situation som kräver att en krisenhet inrättas

1.   I de situationer som beskrivs i punkt 2 ska kommissionen inrätta en krisenhet i enlighet med artikel 56 i förordning (EG) nr 178/2002 (nedan kallad krisenheten).

2.   En krisenhet ska inrättas om

| a) | det i två eller flera medlemsstater har fastställts en direkt eller indirekt risk för folkhälsan som till sin natur innebär en risk som är mycket känslig när det gäller anseende, uppfattning och politik,
  och |
| --- | --- |

a)

det i två eller flera medlemsstater har fastställts en direkt eller indirekt risk för folkhälsan som till sin natur innebär en risk som är mycket känslig när det gäller anseende, uppfattning och politik,

och

| b) | det föreligger






  i) | en allvarlig risk för människors hälsa, särskilt om ett stort antal dödsfall inträffar eller kan förväntas,
  eller |
| --- | --- | --- |

b)

det föreligger

i)

en allvarlig risk för människors hälsa, särskilt om ett stort antal dödsfall inträffar eller kan förväntas,

eller

| ii) | en upprepning av incidenter som leder till en allvarlig risk för människors hälsa
  eller |
| --- | --- |

ii)

en upprepning av incidenter som leder till en allvarlig risk för människors hälsa

eller

| iii) | misstanke om eller tecken på biologisk eller kemisk terrorism eller omfattande radioaktiv förorening. |
| --- | --- |

iii)

misstanke om eller tecken på biologisk eller kemisk terrorism eller omfattande radioaktiv förorening.

Artikel 13

Krisenhetens roll

1.   Krisenheten ska ha ansvar för att snabbt utveckla, samordna och genomföra en strategi för krishantering, inbegripet dess kommunikationsaspekter. När föroreningskällan har fastställts ska krisenheten, vid behov med bistånd av Efsa och andra experter, samordna en utredning om spårbarhet (fram och tillbaka) samt noga följa upp produkternas tillbakadragande och återkallande om det berörda livsmedlet/fodret har distribuerats bland flera medlemsstater.

2.   Varje berörd medlemsstat ska ansvara för genomförandet av spårbarhetsutredningar, tillbakadragande och återkallande på sitt territorium.

Artikel 14

Praktiska förfaranden för krisenheten

1.   För att man ska kunna utföra de uppgifter som fastställs i artikel 57 i förordning (EG) nr 178/2002 och beskrivs närmare i artiklarna 8–10 i detta beslut ska de förfaranden som föreskrivs i kapitel V i detta beslut tillämpas i enlighet med detta.

2.   Medlemmarna i krisenheten ska ständigt finnas tillgängliga under krisen.

Artikel 15

Krisenhetens sammansättning och arbete

1.   Krisenheten ska bestå av medlemmar i nätverket av krissamordnare (eller deras suppleanter) från kommissionen, Efsa, åtminstone från de direkt berörda medlemsstaterna och, om det krävs, specialiserade företrädare för kommissionen, Efsa och ECDC och, när så är lämpligt, övriga EU-organ och den eller de direkt berörda medlemsstaterna. Kommunikationsspecialister i berörda organ på nationell nivå och unionsnivå ska också ingå i krisenheten.

2.   Krisenheten får också överväga att anlita andra experter eller hela nätverket av krissamordnare, om det krävs för hanteringen av krisen, och får begära permanent eller tillfälligt stöd från särskilda experter.

3.   Kommissionens krissamordnare (eller dennes suppleant) ska vara ordförande i krisenheten. Denne ska se till att arbetet inom krisenheten fungerar störningsfritt och att arbetsuppgifterna fördelas mellan medlemmarna med hänsyn till deras kompetens. Så snart krisenheten inrättats ska ordföranden bjuda in medlemmarna i krissamordnarnas nätverk till ett första möte.

4.   Ordföranden ska säkerställa samordningen mellan krisenhetens arbete och beslutsprocessen. Denne ska biträdas av lämplig(a) teknisk(a) expert(er) från den eller de berörda tekniska enheterna vid kommissionen.

5.   Krissamordnarna från berörda medlemsstater ska säkerställa deltagande i krisenhetens möten och telefon- och videokonferenser när det gäller tillgänglighet, sakkunskap och ansvarsnivå. Efsa, ECDC och det berörda EU-referenslaboratoriet ska om så krävs tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt bistånd inom sitt behörighetsområde.

6.   Krisenheten ska ha ansvar för att upprätthålla nära kontakt med och utbyta information med berörda parter.

7.   Krisenheten ska ha ansvar för att utarbeta en samordnad kommunikationsstrategi gentemot allmänheten, särskilt för att få ut evidensbaserade meddelanden i realtid.

8.   Kommissionen ska tillhandahålla tillräckligt med sekretariatstjänster för att anordna krisenhetens möten (t.ex. utarbetande av protokoll och andra administrativa behov) och förse krisenheten med den personal och de materiella resurser som krävs för att den ska kunna fungera smidigt (t.ex. mötesrum, kommunikationsmedel osv.). Krisenheten ska använda de tekniska arrangemang som redan finns för befintliga varningsnätverk för att delge eller sprida information, särskilt för att sprida förfrågningar om information och inhämta denna information.

Artikel 16

Lösning på krisen

De förfaranden som anges i artiklarna 14 och 15 ska fortsätta att gälla till dess att krisen är löst.

Efter samråd med krisenheten ska kommissionen besluta om krisen är helt löst eller får nedgraderas till en incident som endast kräver ökad samordning på unionsnivå. Om så beslutas ska krisenhetens alla medlemmar informeras om lösningen.

Utöver den information som lämnas via systemet för snabb varning för livsmedel och foder (RASFF) om berörda produkter och vidtagna åtgärder, får kommissionen be medlemsstaterna att lämna information om nya fall hos människor för att bedöma trender och besluta om en lösning på krisen.

Artikel 17

Utvärdering efter krisen

Kommissionen ska åtminstone efter varje situation som kräver att en krisenhet inrättas utarbeta en rapport med en bedömning som gjorts efter incidenten och som inbegriper samråd med inblandade parter och andra berörda parter.

Mot bakgrund av bedömningen ska ett möte hållas med alla krissamordnare för att dra eventuella lärdomar och, när så är lämpligt, lyfta fram eventuella förbättringar som krävs när det gäller operativa förfaranden och verktyg som används i samband med krishantering.

KAPITEL V

Förfaranden för hantering av incidenter

Artikel 18

De viktigaste praktiska förfarandena

Kommissionens samordning av det berörda organets hantering av en incident ska, när så är lämpligt, bestå av följande uppgifter:

| a) | Att analysera de uppgifter som lämnats in via ett lämpligt system för snabb varning (RASFF och/eller EWRS) så att de situationer upptäcks som avses i artikel 10 eller 12. |
| --- | --- |

a)

Att analysera de uppgifter som lämnats in via ett lämpligt system för snabb varning (RASFF och/eller EWRS) så att de situationer upptäcks som avses i artikel 10 eller 12.

| b) | När de situationer som avses i artikel 10 eller 12 har påvisats, ska man fastställa luckor i uppgifterna och begära att medlemsstaterna eller berörda parter lämnar in ytterligare information via ett lämpligt system för snabb varning och genomför spårning fram och tillbaka av berörda livsmedel och foder. |
| --- | --- |

b)

När de situationer som avses i artikel 10 eller 12 har påvisats, ska man fastställa luckor i uppgifterna och begära att medlemsstaterna eller berörda parter lämnar in ytterligare information via ett lämpligt system för snabb varning och genomför spårning fram och tillbaka av berörda livsmedel och foder.

| c) | Att anordna video- eller telefonkonferenser med berörda medlemsstater, EU-organ (Efsa och, om så är lämpligt, ECDC och andra bedömningsorgan), relevanta EU-referenslaboratorier (EURL), experter, inbegripet det nätverk av krissamordnare som avses i artikel 5, och vid behov företrädare för livsmedelssäkerhet och folkhälsa. |
| --- | --- |

c)

Att anordna video- eller telefonkonferenser med berörda medlemsstater, EU-organ (Efsa och, om så är lämpligt, ECDC och andra bedömningsorgan), relevanta EU-referenslaboratorier (EURL), experter, inbegripet det nätverk av krissamordnare som avses i artikel 5, och vid behov företrädare för livsmedelssäkerhet och folkhälsa.

| d) | Att tillsammans med medlemsstaterna och unionsorgan samordna en inledande bedömning av konsekvenserna för folkhälsan. |
| --- | --- |

d)

Att tillsammans med medlemsstaterna och unionsorgan samordna en inledande bedömning av konsekvenserna för folkhälsan.

| e) | Att samordna linjer och åtgärder för kommunikation mellan kommissionen, medlemsstaterna och Efsa och, om så är lämpligt, med andra unionsorgan, handelspartner och andra berörda parter. |
| --- | --- |

e)

Att samordna linjer och åtgärder för kommunikation mellan kommissionen, medlemsstaterna och Efsa och, om så är lämpligt, med andra unionsorgan, handelspartner och andra berörda parter.

| f) | Att vid behov sända ut experter på plats för att stödja utredningarna. |
| --- | --- |

f)

Att vid behov sända ut experter på plats för att stödja utredningarna.

| g) | Att beroende på situationen använda en del av eller samtliga nätverk för krissamordnare för att samla in och sprida information och samordna relevanta nämnda åtgärder. |
| --- | --- |

g)

Att beroende på situationen använda en del av eller samtliga nätverk för krissamordnare för att samla in och sprida information och samordna relevanta nämnda åtgärder.

Artikel 19

Kompletterande praktiska förfaranden

Dessutom ska ett antal kompletterande förfaranden och verktyg utvecklas av kommissionen tillsammans med Efsa och, när så är lämpligt, ECDC, i syfte att främja en så snabb lösning på incidenten som möjligt och begränsa dess inverkan på folkhälsan. Dessa förfaranden får särskilt inbegripa följande:

| a) | En snabb beskrivning av och ett snabbt fastställande av källor till utbrott genom hantering och användning av en databas för molekylär typning av de patogener som påvisats hos människor, djur och i livsmedel och foder. |
| --- | --- |

a)

En snabb beskrivning av och ett snabbt fastställande av källor till utbrott genom hantering och användning av en databas för molekylär typning av de patogener som påvisats hos människor, djur och i livsmedel och foder.

| b) | I händelse av biologiska risker, snabba och gemensamma bedömningar av Efsa och ECDC enligt ett överenskommet standardiserat operativt förfarande. |
| --- | --- |

b)

I händelse av biologiska risker, snabba och gemensamma bedömningar av Efsa och ECDC enligt ett överenskommet standardiserat operativt förfarande.

| c) | En ram för snabb kemisk riskbedömning som utförs av Efsa. |
| --- | --- |

c)

En ram för snabb kemisk riskbedömning som utförs av Efsa.

| d) | Förfaranden för att övervaka effekterna av vidtagna åtgärder. |
| --- | --- |

d)

Förfaranden för att övervaka effekterna av vidtagna åtgärder.

KAPITEL VI

Kommunikation

Artikel 20

Öppenhet och kommunikation

De särskilda reglerna om konfidentialitet i artikel 52 i förordning (EG) nr 178/2002 ska tillämpas på det utbyte av information som sker enligt RASFF. När en risk påvisas, ska kommunikationen på ett proaktivt och reaktivt sätt främst handla om att besvara frågor från pressen och offentliga partner eller handelspartner om de faror som påvisats, de risker som förekommer och de åtgärder som vidtagits.

Artikel 21

Kommunikationsstrategi under alla incidenter

1.   Under en incident ska kommissionen, som en del av motåtgärderna, samordna tydlig, målinriktad och effektiv information till allmänheten om bedömning och hantering av risken, inklusive osäkra inslag. Informationen till allmänheten ska vara aktuell, korrekt, tillförlitlig och samstämmig mellan unionen och dess medlemsstater. Kommissionen, Efsa och ECDC samt medlemsstaterna ska samordna sin kommunikation på ett öppet sätt, så att man undviker oförenliga budskap och motstridiga uppgifter.

2.   Som en del av samordningen ska kommissionen, Efsa, ECDC, om deras särskilda kompetens krävs, och medlemsstaterna i förväg underrätta varandra om planerade tillkännagivanden som är relevanta för dem och som rör utbrottet (t.ex. via telefonkonferenser). Medlemsstaterna ska dessutom omedelbart underrätta de berörda livsmedelsföretagarna, när tillförlitliga bevis om den eventuella källan till ett utbrott har samlats in.

3.   Medlemsstaterna ska hållas underrättade via sina krissamordnare, så att det säkerställs att riskkommunikationen blir enhetlig. Kommissionen ska se till att ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder samt hälsosäkerhetskommittén hålls underrättade om hanteringen av krisen och dess kommunikationsstrategi.

4.   Världshälsoorganisationens (WHO) internationella varningsnätverk Infosan – International Food Safety Authorities Network – ska användas när handeln med tredjeländer påverkas av den aktuella faran, utan att det påverkar behovet av ytterligare bilateralt informationsutbyte med handelspartner och behöriga myndigheter i tredjeländer.

5.   Kommissionen och medlemsstaterna ska när så är lämpligt lämna ytterligare information till relevanta internationella organisationer såsom Världshälsoorganisationen (WHO), Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) och FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation.

6.   Detaljerade uppgifter om kriskommunikation inom nätverket av krissamordnare fastställs i bilaga I.

Artikel 22

Krisenhetens särskilda kommunikationsstrategi

1.   Om en situation kräver att en krisenhet inrättas, ska krisenheten samordna kommunikationen och omedelbart utarbeta en särskild kommunikationsstrategi för att hålla allmänheten underrättad om riskerna och om vidtagna åtgärder. Kommissionen ska utarbeta en standardmall för en sådan strategi. Kommunikationsstrategin ska fastställa huvudbudskapen till de viktigaste målgrupperna och de huvudsakliga kommunikationssätt genom vilka budskapen ska förmedlas.

2.   Kommunikationsstrategin ska med hjälp av de praktiska förfaranden som avses i kapitel V syfta till att informera allmänheten och de ekonomiska aktörerna, inbegripet handelspartner på livsmedelsområdet, enligt följande:

| a) | Konsekventa och samordnade budskap. |
| --- | --- |

a)

Konsekventa och samordnade budskap.

| b) | Effektiv kommunikation om risker. |
| --- | --- |

b)

Effektiv kommunikation om risker.

| c) | Framhålla de pågående utredningarna och säkerhetsåtgärderna när källan är osäker. |
| --- | --- |

c)

Framhålla de pågående utredningarna och säkerhetsåtgärderna när källan är osäker.

| d) | Tillhandahålla tillförlitliga bevis (resultat från analyser, epidemiologiska bevis osv.) till stöd för intagna ståndpunkter och vidtagna åtgärder. |
| --- | --- |

d)

Tillhandahålla tillförlitliga bevis (resultat från analyser, epidemiologiska bevis osv.) till stöd för intagna ståndpunkter och vidtagna åtgärder.

| e) | Tillhandahålla garantier när det gäller säkerheten hos produkter som inte varit inblandade i krisen, bland annat genom tydlig information om typ eller typer av den eller de berörda produkterna och om dem som inte påverkas. |
| --- | --- |

e)

Tillhandahålla garantier när det gäller säkerheten hos produkter som inte varit inblandade i krisen, bland annat genom tydlig information om typ eller typer av den eller de berörda produkterna och om dem som inte påverkas.

| f) | Tillhandahålla information om framgångsrika åtgärder och resultat som bygger på tillförlitliga bevis, t.ex. identifiera och dra tillbaka berörda partier som en följd av effektiv utredning. |
| --- | --- |

f)

Tillhandahålla information om framgångsrika åtgärder och resultat som bygger på tillförlitliga bevis, t.ex. identifiera och dra tillbaka berörda partier som en följd av effektiv utredning.

3.   De medlemsstater som direkt berörs av incidenten, och krisenhetens medlemmar, ska vidta de åtgärder som behövs för att se till att deras kommunikationsåtgärder är förenliga med den kommunikationsstrategi som antagits av krisenheten.

4.   Kommunikationsstrategin ska inbegripa att lämpliga kontakter upprättas med berörda länder utanför unionen för att förse dessa med tydlig, exakt och enhetlig information om hur hanteringen av den aktuella krisen fortgår.

KAPITEL VII

Slutbestämmelser

Artikel 23

Flerårig plan

Kommissionen ska upprätta en femårig plan för att genomföra den allmänna planen som därefter ska uppdateras vart femte år på grundval av identifierade behov.

Artikel 24

Upphävande

Kommissionens beslut 2004/478/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 25

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 19 februari 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut 2004/478/EG av den 29 april 2004 om antagandet av en allmän plan för krishantering på området för livsmedel och foder (EUT L 160, 30.4.2004, s. 98).

2

(3)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – The REFIT evaluation of the General Food Law (förordning (EG) nr 178/2002, SWD(2018) 37 final, 15.1.2018.

3

The REFIT evaluation of the General Food Law

(4)  https://ec.europa.eu/energy/en/group-experts

4

(5)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU av den 22 oktober 2013 om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 2119/98/EG (EUT L 293, 5.11.2013, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) 1107/2009, (EU) 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (EUT L 95, 7.4.2017, s. 1).

6

(7)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/rasff_fipronil-incident_conclusions_201709.pdf

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/99/EG av den 17 november 2003 om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen, om ändring av rådets beslut 90/424/EEG och om upphävande av rådets direktiv 92/117/EEG (EUT L 325, 12.12.2003, s. 31).

8

(9)  https://ec.europa.eu/food/safety/btsf_en

9

---

BILAGA I

Krissamordnarnas uppgifter i enlighet med artikel 5.

Allmänna uppgifter

Krissamordnarna i varje medlemsstat ska fungera som en central kontaktpunkt för att säkerställa följande:

| — | Samordning vid livsmedels- eller foderrelaterade incidenter eller kriser på nationell nivå. |
| --- | --- |

—

Samordning vid livsmedels- eller foderrelaterade incidenter eller kriser på nationell nivå.

| — | Effektiv användning av varningsnätverken vid en incident eller i en krissituation. |
| --- | --- |

—

Effektiv användning av varningsnätverken vid en incident eller i en krissituation.

| — | På kommissionens begäran presentation av nationella beredskapsplaner på krissamordnarnas möten. |
| --- | --- |

—

På kommissionens begäran presentation av nationella beredskapsplaner på krissamordnarnas möten.

| — | Deltagande i och uppföljning av telefonkonferenser som kommissionen anordnar vid ökad samordning eller i en krissituation. |
| --- | --- |

—

Deltagande i och uppföljning av telefonkonferenser som kommissionen anordnar vid ökad samordning eller i en krissituation.

| — | Tillhandahållande av feedback till mötet efter en kris om eventuella brister och områden som skulle kunna förbättras. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av feedback till mötet efter en kris om eventuella brister och områden som skulle kunna förbättras.

| — | Knyta starka band mellan krissamordnarna och förtroendebyggande mellan partner genom utbyte av erfarenheter. |
| --- | --- |

—

Knyta starka band mellan krissamordnarna och förtroendebyggande mellan partner genom utbyte av erfarenheter.

| — | Deltagande i nationella och europeiska simuleringsövningar, inbegripet sådana som anordnas av Efsa och andra europeiska institut. |
| --- | --- |

—

Deltagande i nationella och europeiska simuleringsövningar, inbegripet sådana som anordnas av Efsa och andra europeiska institut.

Kriskommunikationsuppgifter

Krissamordnarna ska inom sitt behörighetsområde också ansvara för samordningen av kriskommunikation på nationell nivå och unionsnivå, vidtagna åtgärder och hälsorelaterade rekommendationer etc.

Kommunikationsuppgifterna inbegriper följande:

| — | Garantera den princip om öppenhet och den kommunikationsstrategi som fastställs i kapitel VI på nationell nivå. |
| --- | --- |

—

Garantera den princip om öppenhet och den kommunikationsstrategi som fastställs i kapitel VI på nationell nivå.

| — | Bidra till fastställandet av en övergripande kommunikationsstrategi för hantering av livsmedels- eller foderrelaterade incidenter eller kriser. |
| --- | --- |

—

Bidra till fastställandet av en övergripande kommunikationsstrategi för hantering av livsmedels- eller foderrelaterade incidenter eller kriser.

| — | Tillhandahålla sakkunskap och vägledning till beslutsfattare när det gäller kriskommunikation, t.ex. om hur hälsoåtgärder ska presenteras för allmänheten. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla sakkunskap och vägledning till beslutsfattare när det gäller kriskommunikation, t.ex. om hur hälsoåtgärder ska presenteras för allmänheten.

| — | Utarbeta viktiga budskap eller strategier som partner ska använda vid incidenter eller kriser via särskilda nätverk eller telefonkonferenser. |
| --- | --- |

—

Utarbeta viktiga budskap eller strategier som partner ska använda vid incidenter eller kriser via särskilda nätverk eller telefonkonferenser.

| — | Sprida viktiga budskap via sociala medier och andra verktyg (t.ex. särskilda webbsidor) och, när så är lämpligt, även via Efsas nätverk av kommunikationsexperter. |
| --- | --- |

—

Sprida viktiga budskap via sociala medier och andra verktyg (t.ex. särskilda webbsidor) och, när så är lämpligt, även via Efsas nätverk av kommunikationsexperter.

| — | Övervaka mediernas reaktioner och källor för den allmänna opinionen (t.ex. sociala medier) vid incidenter eller kriser och rapportera tillbaka till nätverket. |
| --- | --- |

—

Övervaka mediernas reaktioner och källor för den allmänna opinionen (t.ex. sociala medier) vid incidenter eller kriser och rapportera tillbaka till nätverket.

| — | Samordna efterfrågestyrda kommunikationsverktyg (t.ex. vanliga frågor och telefonjourer.) |
| --- | --- |

—

Samordna efterfrågestyrda kommunikationsverktyg (t.ex. vanliga frågor och telefonjourer.)

| — | Säkerställa samstämmighet med Efsas och ECDC:s riskbedömningar, inbegripet gemensamma snabba bedömningar av utbrott och kommunikationsverksamhet med anknytning till dessa. |
| --- | --- |

—

Säkerställa samstämmighet med Efsas och ECDC:s riskbedömningar, inbegripet gemensamma snabba bedömningar av utbrott och kommunikationsverksamhet med anknytning till dessa.

| — | Ge råd när det gäller Efsas och ECDC:s meddelanden i en krissituation avseende vetenskaplig kommunikation om risker innan de släpps. |
| --- | --- |

—

Ge råd när det gäller Efsas och ECDC:s meddelanden i en krissituation avseende vetenskaplig kommunikation om risker innan de släpps.

---

BILAGA II

Källor vid inhämtning av information om de incidenter som avses i artikel 9

Kommissionen ska fortlöpande övervaka och inhämta information från följande system eller organ:

| 1. | Systemet för snabb varning för livsmedel och foder (RASFF), som avses i artikel 50 i förordning (EG) nr 178/2002. |
| --- | --- |

1.

Systemet för snabb varning för livsmedel och foder (RASFF), som avses i artikel 50 i förordning (EG) nr 178/2002.

| 2. | Om så är lämpligt, systemet för tidig varning och reaktion (EWRS), som avses i artikel 8 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU (1). |
| --- | --- |

2.

Om så är lämpligt, systemet för tidig varning och reaktion (EWRS), som avses i artikel 8 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU (1).

| 3. | Efsa, inbegripet från dess vetenskapliga nätverk (2). |
| --- | --- |

3.

Efsa, inbegripet från dess vetenskapliga nätverk (2).

| 4. | ECDC, inbegripet från Epidemic Intelligence Information System (EPIS) (3), som är en kommunikationsplattform som gör det möjligt för utnämnda folkhälsoexperter och livsmedelssäkerhetsexperter att utbyta teknisk information så att de kan bedöma huruvida nuvarande och framväxande hot mot folkhälsan kan få inverkan i Europa. |
| --- | --- |

4.

ECDC, inbegripet från Epidemic Intelligence Information System (EPIS) (3), som är en kommunikationsplattform som gör det möjligt för utnämnda folkhälsoexperter och livsmedelssäkerhetsexperter att utbyta teknisk information så att de kan bedöma huruvida nuvarande och framväxande hot mot folkhälsan kan få inverkan i Europa.

| 5. | Efsas/ECDC:s gemensamma inhämtning av uppgifter om molekylär typning. |
| --- | --- |

5.

Efsas/ECDC:s gemensamma inhämtning av uppgifter om molekylär typning.

| 6. | Efsas/ECDC:s årliga sammanfattande EU-rapport om trender för och källor till zoonoser, zoonotiska smittämnen och livsmedelsburna utbrott (4). |
| --- | --- |

6.

Efsas/ECDC:s årliga sammanfattande EU-rapport om trender för och källor till zoonoser, zoonotiska smittämnen och livsmedelsburna utbrott (4).

| 7. | Ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder (PAFF) (5). |
| --- | --- |

7.

Ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder (PAFF) (5).

| 8. | Nätverket av EU:s referenslaboratorier (EURL) och nationella referenslaboratorier (NRL) (6). |
| --- | --- |

8.

Nätverket av EU:s referenslaboratorier (EURL) och nationella referenslaboratorier (NRL) (6).

| 9. | Hälsosäkerhetskommittén (7). |
| --- | --- |

9.

Hälsosäkerhetskommittén (7).

| 10. | Informationshanteringssystemet för offentlig kontroll (Imsoc), som är ett planerat datoriserat system som integrerar, och vid behov uppgraderar, alla relevanta befintliga informationssystem som förvaltas av kommissionen i enlighet med artiklarna 131–136 i förordning (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

10.

Informationshanteringssystemet för offentlig kontroll (Imsoc), som är ett planerat datoriserat system som integrerar, och vid behov uppgraderar, alla relevanta befintliga informationssystem som förvaltas av kommissionen i enlighet med artiklarna 131–136 i förordning (EU) 2017/625.

| 11. | Europeiska unionens system för snabbt utbyte av information i radiologiska nödsituationer (Ecurie). |
| --- | --- |

11.

Europeiska unionens system för snabbt utbyte av information i radiologiska nödsituationer (Ecurie).

| 12. | Direkta kontakter med andra EU-organ än Efsa (t.ex. ECDC, Echa, EMA), medlemsstaterna och privata aktörer. |
| --- | --- |

12.

Direkta kontakter med andra EU-organ än Efsa (t.ex. ECDC, Echa, EMA), medlemsstaterna och privata aktörer.

Relevanta internationella organisationer, såsom Världsorganisationen för djurhälsa (OIE), FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och Världshälsoorganisationen (WHO), särskilt via International Food Safety Authorities Network (Infosan) (8) och inom ramen för det internationella hälsoreglementet (9) (IHR) och Globala hälsoskyddsinitiativet (10).

---

(1)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU av den 22 oktober 2013 om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 2119/98/EG (EUT L 293, 5.11.2013, s. 1).

(2)  http://efsa.europa.eu/en/science/wgs-and-networks

(3)  https://ecdc.europa.eu/en/publications-data/epidemic-intelligence-information-system-epis

(4)  Senaste versionen: http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4634

(5)  https://ec.europa.eu/food/committees/paff_en

(6)  https://ec.europa.eu/food/safety/official_controls/legislation/ref-labs_en

(7)  https://ec.europa.eu/health/preparedness_response/risk_management/hsc_sv

(8)  http://www.who.int/foodsafety/areas_work/infosan/en/

(9)  http://www.who.int/topics/international_health_regulations/en/

(10)  http://www.ghsi.ca/english/index.asp

---