# Jurnalul Oficial C 77/2019

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 77 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 621 martie 2019 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 77

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 621 martie 2019

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2019/C 77/01 | Comunicare a Comisiei – Orientări pentru elaborarea programelor naționale de control al poluării atmosferice în temeiul Directivei (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici | 1 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2019/C 77/01

Comunicare a Comisiei – Orientări pentru elaborarea programelor naționale de control al poluării atmosferice în temeiul Directivei (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici

1

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 1.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 77/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 77/1

---

COMUNICARE A COMISIEI

Orientări pentru elaborarea programelor naționale de control al poluării atmosferice în temeiul Directivei (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici

(2019/C 77/01)

Glosar

| Termen sau acronim | Înțeles sau definiție |
| --- | --- |
| AAQD | Directivele privind calitatea aerului înconjurător |
| AEM | Agenția Europeană de Mediu |
| CCONUSC | Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice |
| CEE-ONU | Comisia Economică pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite |
| CLRTAP | Convenția asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi |
| CM | Cu măsuri |
| CMS | Cu măsuri suplimentare |
| COVnm | Compuși organici volatili nemetanici |
| DEI | Directiva privind emisiile industriale (Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului) (1) |
| Directiva PNE | Directiva privind plafoanele naționale de emisie [Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului] (2) |
| EMEP | Programul european de monitorizare și evaluare |
| E-PRTR | Registrul European al Poluanților Emiși și Transferați |
| ESM | Evaluarea strategică de mediu |
| FE | Factori de emisie |
| GAINS | Modelul de interacțiuni și sinergii între gazele cu efect de seră și poluarea atmosferică (3) |
| GES | Gaz cu efect de seră |
| IIASA | Institutul Internațional pentru Analiza Sistemelor Aplicate |
| MMR | Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4) privind un mecanism de monitorizare și de raportare (MMR) a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice |
| NF | Negru de fum |
| NFR | Nomenclatorul pentru raportare |
| NH3 | Amoniac |
| NO2 | Dioxid de azot |
| NOx | Oxizi de azot |
| O3 | Ozon |
| P și M | Politici și măsuri |
| PAC | Politica agricolă comună |
| PDR | Program de dezvoltare rurală |
| PM | Particule |
| PM2.5 | Particule fine |
| PNCPA | Program național de control al poluării atmosferice |
| RII | Raport informativ de inventariere |
| SO2 | Dioxid de sulf |
| UE | Uniunea Europeană |

Termen sau acronim

Înțeles sau definiție

AAQD

Directivele privind calitatea aerului înconjurător

AEM

Agenția Europeană de Mediu

CCONUSC

Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice

CEE-ONU

Comisia Economică pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite

CLRTAP

Convenția asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi

CM

Cu măsuri

CMS

Cu măsuri suplimentare

COVnm

Compuși organici volatili nemetanici

DEI

Directiva privind emisiile industriale (Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului) (1)

Directiva PNE

Directiva privind plafoanele naționale de emisie [Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului] (2)

EMEP

Programul european de monitorizare și evaluare

E-PRTR

Registrul European al Poluanților Emiși și Transferați

ESM

Evaluarea strategică de mediu

FE

Factori de emisie

GAINS

Modelul de interacțiuni și sinergii între gazele cu efect de seră și poluarea atmosferică (3)

GES

Gaz cu efect de seră

IIASA

Institutul Internațional pentru Analiza Sistemelor Aplicate

MMR

Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4) privind un mecanism de monitorizare și de raportare (MMR) a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice

NF

Negru de fum

NFR

Nomenclatorul pentru raportare

NH3

Amoniac

NO2

Dioxid de azot

NOx

Oxizi de azot

O3

Ozon

P și M

Politici și măsuri

PAC

Politica agricolă comună

PDR

Program de dezvoltare rurală

PM

Particule

PM2.5

Particule fine

PNCPA

Program național de control al poluării atmosferice

RII

Raport informativ de inventariere

SO2

Dioxid de sulf

UE

Uniunea Europeană

DECLINAREA RESPONSABILITĂȚII:

Prezentul document de orientare are scopul de a sprijini autoritățile naționale la elaborarea programelor naționale de control al poluării atmosferice. Acesta reflectă opiniile Comisiei Europene și, ca atare, nu este obligatoriu din punct de vedere juridic. Interpretarea cu caracter obligatoriu a legislației UE este o competență exclusivă a Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE). Opiniile exprimate în prezentul document de orientare nu pot aduce atingere poziției pe care Comisia o poate adopta înaintea CJUE.

1.   INTRODUCERE

Directiva (UE) 2016/2284 privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici, cunoscută și sub denumirea de „noua Directivă privind plafoanele naționale de emisie” (Directiva PNE) și denumită în prezentul document „directiva” (5), are scopul de a reduce în continuare poluarea atmosferică și riscurile asociate acesteia pentru mediu și sănătatea umană (articolul 1). Directiva include, pentru fiecare stat membru, angajamente viitoare de reducere a oxizilor de azot (NOx), a dioxidului de sulf (SO2), a amoniacului (NH3), a compușilor organici volatili nemetanici (COVnm) și a emisiilor de particule fine (PM2.5). Este de așteptat ca respectarea acestor angajamente să contribuie, de asemenea, la realizarea obiectivului pe termen lung al Uniunii de a atinge niveluri de calitate a aerului conforme cu orientările Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) privind calitatea aerului.

Conform articolelor 6 și 10 din directivă, statele membre trebuie să instituie, până la 1 aprilie 2019 cel târziu, programele naționale inițiale de control al poluării atmosferice (PNCPA-uri), care trebuie actualizate în mod regulat, cel puțin o dată la patru ani („actualizările PNCPA-urilor”). Conținutul PNCPA este prevăzut în principal la articolul 6 și în partea 1 din anexa III la directivă. În conformitate cu articolul 6 alineatul (10) din directivă, Comisia a precizat formatul PNCPA-urilor în Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1522 a Comisiei (6). Prezentele orientări, elaborate în conformitate cu articolul 6 alineatul (9) din directivă, au scopul de a sprijini statele membre în procesul de elaborare a PNCPA-urilor inițiale, care urmează să fie transmise Comisiei până la 1 aprilie 2019. Cele patru capitole ale orientărilor se referă la formatul PNCPA-urilor, la monitorizarea progreselor înregistrate în punerea lor în aplicare, la consultările pe tema PNCPA-urilor și la difuzarea acestora. În apendice este prezentat un set de instrumente în sprijinul analizei și al selectării politicilor și măsurilor suplimentare pentru respectarea angajamentelor de reducere a emisiilor. Prezentele orientări pot fi modificate, dacă va fi necesar, pentru a reflecta actualizările PNCPA-urilor.

2.   FORMATUL COMUN AL PROGRAMELOR NAȚIONALE DE CONTROL AL POLUĂRII ATMOSFERICE

Structura acestui capitol

Pentru facilitarea utilizării, prezentul capitol respectă numerotarea secțiunilor formatului PNCPA stabilit în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1522 a Comisiei. Conținutul minim obligatoriu al fiecărei secțiuni a formatului, precum și conținutul opțional suplimentar, sunt prezentate în secțiunea relevantă a prezentului capitol, în casete gri cu antet cu caractere aldine, după cum urmează:

| Cerințe privind formatul PNCPA

  Conținutul fiecărei cerințe este prezentat în linii generale în secțiunea relevantă. Formatul stabilește conținutul minim specificat la articolul 6 și în anexa III la Directiva PNE drept
  conținut obligatoriu
  , evidențiind situațiile în care informațiile sunt necesare
  numai dacă sunt adecvate sau relevante
  . Formatul include, de asemenea, conținutul
  opțional
  . Statele membre sunt încurajate să furnizeze conținutul opțional, păstrând flexibilitatea de a elabora și a furniza datele cele mai utile și mai adecvate pentru politicile și prioritățile lor. |
| --- |

Cerințe privind formatul PNCPA

Conținutul fiecărei cerințe este prezentat în linii generale în secțiunea relevantă. Formatul stabilește conținutul minim specificat la articolul 6 și în anexa III la Directiva PNE drept
  conținut obligatoriu
  , evidențiind situațiile în care informațiile sunt necesare
  numai dacă sunt adecvate sau relevante
  . Formatul include, de asemenea, conținutul
  opțional
  . Statele membre sunt încurajate să furnizeze conținutul opțional, păstrând flexibilitatea de a elabora și a furniza datele cele mai utile și mai adecvate pentru politicile și prioritățile lor.

2.1.   Titlul programului, datele de contact și site-urile web

Această secțiune a formatului este explicită, astfel încât nu se furnizează orientări suplimentare.

2.2.   Rezumat

Această secțiune a formatului este explicită, astfel încât nu se furnizează orientări suplimentare.

2.3.   Cadrul național de politică în materie de calitate a aerului și poluare

2.3.1.   
  Prioritățile de politică și relația acestora cu prioritățile stabilite în alte domenii de politică relevante

A se vedea articolul 6 alineatele (1) și (2), precum și partea 1 punctul 1 litera (a) subpunctul (i) din anexa III

Contextul politicii pentru PNCPA inițial trebuie să definească în mod clar obiectivele de politică și prioritățile programului. Acestea ar trebui să reflecte angajamentele fiecărui stat membru de reducere a emisiilor, prevăzute în anexa II la Directiva PNE.

Atunci când definesc contextul politicii, statele membre ar trebui să recunoască provocările mai ample ale UE în materie de calitate a aerului care rezultă din emisiile de NOx și de PM, precum și provocările sectoriale specifice privind calitatea aerului care decurg din producția agricolă în ceea ce privește emisiile de NH3 și de PM2.5.

| 2.3.1   Priorități de politică și relația acestora cu prioritățile stabilite în alte domenii de politică relevante



  Conținutul obligatoriu:


  Conținutul acestei secțiuni include:






  (a) | Obiectivele de politică și prioritățile naționale pentru PNCPA. |
| --- | --- |

2.3.1   Priorități de politică și relația acestora cu prioritățile stabilite în alte domenii de politică relevante

Conținutul obligatoriu:

Conținutul acestei secțiuni include:

(a)

Obiectivele de politică și prioritățile naționale pentru PNCPA.

| (b) | Angajamentele naționale de reducere a emisiilor (în funcție de poluantul DPNE, pentru perioada 2020-2029 și pentru perioada începând cu 2030): drept procent de reducere față de emisiile din anul de referință 2005, astfel cum este prevăzut de directivă. |
| --- | --- |

(b)

Angajamentele naționale de reducere a emisiilor (în funcție de poluantul DPNE, pentru perioada 2020-2029 și pentru perioada începând cu 2030): drept procent de reducere față de emisiile din anul de referință 2005, astfel cum este prevăzut de directivă.

| (c) | Prioritățile în materie de calitate a aerului: Prioritățile politice naționale în ceea ce privește obiectivele UE sau naționale privind calitatea aerului (valorile-limită pentru concentrațiile de calitate a aerului, obligațiile pentru valorile-țintă și concentrația de expunere) (7). Scopul este de a identifica provocările și de a furniza/extrage informații referitoare la principalii poluanți de calitate a aerului.
  Statele membre pot consulta, de asemenea, limitele recomandate de OMS drept indicație a obiectivelor pe termen lung privind calitatea aerului. |
| --- | --- |

(c)

Prioritățile în materie de calitate a aerului: Prioritățile politice naționale în ceea ce privește obiectivele UE sau naționale privind calitatea aerului (valorile-limită pentru concentrațiile de calitate a aerului, obligațiile pentru valorile-țintă și concentrația de expunere) (7). Scopul este de a identifica provocările și de a furniza/extrage informații referitoare la principalii poluanți de calitate a aerului.

Statele membre pot consulta, de asemenea, limitele recomandate de OMS drept indicație a obiectivelor pe termen lung privind calitatea aerului.

| (d) | Schimbările climatice și prioritățile politicii energetice: Planuri energetice și climatice naționale cu obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră care nu fac obiectul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii (ETS); Obiectivul privind energia din surse regenerabile; Obiectivul privind eficiența energetică, identificarea obiectivelor de reducere pentru 2020 și 2030 - și pentru 2050, dacă sunt disponibile, precum și a provocărilor întâmpinate de statele membre în ceea ce privește îndeplinirea acestora. |
| --- | --- |

(d)

Schimbările climatice și prioritățile politicii energetice: Planuri energetice și climatice naționale cu obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră care nu fac obiectul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii (ETS); Obiectivul privind energia din surse regenerabile; Obiectivul privind eficiența energetică, identificarea obiectivelor de reducere pentru 2020 și 2030 - și pentru 2050, dacă sunt disponibile, precum și a provocărilor întâmpinate de statele membre în ceea ce privește îndeplinirea acestora.

| (e) | După caz, identificarea altor politici relevante și a priorităților respective relevante pentru PNCPA, de exemplu programele de dezvoltare rurală din cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală. |
| --- | --- |

(e)

După caz, identificarea altor politici relevante și a priorităților respective relevante pentru PNCPA, de exemplu programele de dezvoltare rurală din cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală.

2.3.2.   
  Responsabilitățile atribuite autorităților naționale, regionale și locale

A se vedea partea 1 punctul 1 litera (a) subpunctul (ii) din anexa III

Statele membre identifică agențiile guvernamentale, ministerele și autoritățile regionale sau locale relevante implicate în elaborarea și punerea în aplicare a PNCPA și stabilesc responsabilitățile atribuite în consecință [partea 1 punctul 1 litera (a) subpunctul (ii) din anexa III].

Atribuirea responsabilităților ar trebui să ia în considerare cea mai bună modalitate de a se asigura că preocupările de la nivel local și sectorial sunt înțelese și reflectate în mod adecvat în ceea ce privește proiectarea și punerea în aplicare a PNCPA. Autoritățile din diferite domenii și sectoare de politică trebuie să fie implicate în elaborarea și punerea în aplicare a PNCPA, iar acestea și rolurile lor ar trebui să fie reflectate. Aceasta include, de exemplu, interacțiunea dintre rolurile în materie de elaborarea politicilor și cele aferente punerii în aplicare ale autorităților responsabile de calitatea aerului și de schimbările climatice. Deși se preconizează că se va solicita implicarea unei game largi de autorități, în cele mai multe cazuri autoritatea guvernamentală națională ar trebui să își asume responsabilitatea generală pentru elaborarea politicilor.

Dacă este posibil, PNCPA ar trebui să cuprindă atribuirea rolurilor și a responsabilităților prevăzute în figura de mai jos.

Figura 1

Roluri și responsabilități asociate cu elaborarea și raportarea PNCPA

Image 1

Responsabilități suplimentare pot fi relevante în diferite state membre, iar acestea ar trebui enumerate în cadrul PNCPA în consecință, împreună cu autoritățile/agențiile naționale, regionale sau locale responsabile.

De asemenea, este important să se ia în considerare nivelul de amploare în ceea ce privește atribuirea responsabilităților către autorități. Nivelul necesar de autoritate poate varia în funcție de natura responsabilității; de exemplu, autoritățile naționale sunt considerate, în general, mai adecvate în ceea ce privește pregătirea PNCPA, în timp ce autoritățile locale sunt, de regulă, mai implicate în punerea în aplicare a măsurilor și în asigurarea respectării (în special din perspectiva calității aerului). În plus, statele membre ar trebui să identifice autoritatea care este responsabilă pentru supravegherea și coordonarea tuturor rolurilor și responsabilităților, cu toate că, în cazul în care nu există motive întemeiate care să justifice contrariul, aceasta ar fi, de regulă, autoritatea națională competentă, și anume guvernul statului membru.

| 2.3.2.   Responsabilitățile atribuite autorităților naționale, regionale și locale



  Conținutul obligatoriu:








  — | O descriere a tipului și, după caz, a denumirii autorității respective, nivelul la care funcționează aceasta (și anume național, regional, local) și responsabilitățile atribuite acesteia în domeniul calității aerului și al poluării aerului. |
| --- | --- |

2.3.2.   Responsabilitățile atribuite autorităților naționale, regionale și locale

Conținutul obligatoriu:

—

O descriere a tipului și, după caz, a denumirii autorității respective, nivelul la care funcționează aceasta (și anume național, regional, local) și responsabilitățile atribuite acesteia în domeniul calității aerului și al poluării aerului.

Conținut opțional:

| — | Identificarea sectoarelor-sursă care intră în sfera de responsabilitate a autorităților de pe listă. |
| --- | --- |

—

Identificarea sectoarelor-sursă care intră în sfera de responsabilitate a autorităților de pe listă.

Autoritățile din diferite domenii și sectoare de politică trebuie să fie implicate în elaborarea și raportarea PNCPA, iar acestea și rolurile lor ar fi reflectate în informațiile furnizate aici. Aceasta include, de exemplu, interacțiunea dintre rolurile în materie de elaborarea politicilor și cele aferente punerii în aplicare ale autorităților responsabile de calitatea aerului și schimbările climatice.

2.4.   Progresele înregistrate datorită politicilor și măsurilor în vigoare (P și M) în ceea ce privește reducerea emisiilor și îmbunătățirea calității aerului, precum și gradul de respectare a obligațiilor naționale și ale Uniunii, comparativ cu anul 2005

A se vedea articolul 6 alineatul (1) și alineatul (2) litera (a), precum și partea 1 punctul 1 litera (a) subpunctul (iii) și partea 2 din anexa III

2.4.1.   
  Progresele înregistrate datorită P și M în vigoare în ceea ce privește reducerea emisiilor, precum și gradul de respectare a obligațiilor naționale și ale Uniunii de reducere a emisiilor

În ceea ce privește măsurile existente destinate să contribuie la îndeplinirea angajamentelor de reducere a emisiilor prevăzute în Directiva PNE, impactul obținut al măsurii ar trebui să fie exprimat în termeni de reducere a emisiilor care a fost realizată într-o anumită perioadă de timp până în prezent.

Astfel cum se prevede în directivă, ar trebui să fie disponibile la nivel național inventare de bună calitate ale emisiilor, sprijinite de date de inventar defalcate spațial, pe care s-ar putea baza această secțiune.

Măsurile de reducere a emisiilor care vizează NH3, PM2.5 și negrul de fum din sectorul agricol, prevăzute în partea 2 din anexa III la Directiva PNE, precum și măsurile cu efect echivalent [articolul 6 alineatul (2) ultima teză], pe care statele membre le-au instituit deja, ar trebui, de asemenea, să fie raportate în această secțiune. În acest scop, statele membre pot include un tabel echivalent cu tabelul din secțiunea 2.6.4 a formatului, de raportare a măsurilor suplimentare din partea 2 a anexei III la Directiva PNE.

2.4.2.   
  Progresele înregistrate datorită P și M în vigoare în ceea ce privește îmbunătățirea calității aerului, precum și gradul de respectare a obligațiilor naționale și ale Uniunii privind calitatea aerului

Există o serie de factori care influențează relația dintre emisiile și concentrațiile de poluanți atmosferici, inclusiv meteorologia, topografia și chimia atmosferică. Cu toate acestea, această relație poate fi înțeleasă mai bine cu ajutorul modelării.

Tendințele istorice în ceea ce privește concentrațiile poluanților atmosferici selectați ar trebui să fie furnizate pentru diferite amplasamente și tipuri de amplasamente. Datele ar trebui să fie disponibile din partea rețelelor de monitorizare a aerului înconjurător la nivel național.

O evaluare ex post a progreselor înregistrate de P și M adoptate va indica dacă acestea au fost la fel de eficace precum s-a estimat inițial și oferă informații cu privire la „lecțiile învățate” în ceea ce privește obstacolele și soluțiile identificate. Aceste evaluări retrospective sunt menite a fi efectuate după punerea în aplicare a unei politici sau măsuri și pe baza datelor colectate în timpul punerii în aplicare a P și M.

Înțelegerea succeselor și a deficiențelor P și M istorice pe baza analizei ex post oferă informații valoroase în ceea ce privește elaborarea viitoarelor P și M. Cu toate acestea, poate fi dificil să se determine cu precizie în ce măsură detaliile (cum ar fi viteza de lansare, nivelul de ambiție, conflictul cu noile priorități, difuzarea informațiilor etc.) au avut, fiecare în parte, un rol esențial în ceea ce privește nivelul succesului politicilor, precum și dezagregarea impacturilor a numeroase politici asupra unui singur sector și/sau asupra unui poluant.

Diverse studii au analizat metodele de realizare a analizei ex post și, în general, este necesară o abordare destul de personalizată pentru fiecare P și M. Conceperea și integrarea indicatorilor adecvați pentru urmărirea progreselor și a impacturilor fiecărei P și M în parte înainte de punerea lor în aplicare pot sprijini viitoare evaluări ex post.

Pentru îndrumări suplimentare privind modul de evaluare și raportare a impactului măsurilor anterioare, actuale și planificate asupra calității aerului, împreună cu exemple de hărți și histograme, a se vedea secțiunea 6.1.

2.4.3.   
  Impactul transfrontalier actual al surselor interne de emisii

Impactul global al emisiilor naționale ale unui stat membru asupra concentrațiilor din alt stat membru a fost luat în considerare în elaborarea angajamentelor naționale de reducere a emisiilor din anexa II la Directiva PNE. Astfel, măsurile luate pentru îndeplinirea angajamentelor de reducere vor contribui, în mod normal, la reducerea poluării transfrontaliere (a se vedea, de exemplu, raportul Strategiei tematice privind poluarea aerului (STPA) 12 (8) pentru impactul preconizat al Directivei PNE asupra proporției de concentrații de PM2.5 derivate din emisiile transfrontaliere).

Impacturile pot fi raportate în termeni cantitativi sau calitativi.

În cazul în care se efectuează o evaluare calitativă, aceasta ar trebui să prezinte în linii generale poluanții afectați, calendarul de acțiune și progresele estimate realizate — aceste informații pot proveni din orice plan comun privind calitatea aerului, astfel cum este stabilit în temeiul articolului 25 din AAQD.

În cazul în care se efectuează o evaluare cantitativă, statele membre sunt invitate să precizeze datele și metodologia utilizată.

| 2.4.   Progresele înregistrate de politicile și măsurile actuale în ceea ce privește reducerea emisiilor și îmbunătățirea calității aerului, precum și gradul de respectare a obligațiilor naționale și ale Uniunii



  Conținutul obligatoriu:


  Conținutul acestei secțiuni include trimiteri complete la seturi de date justificative accesibile publicului, împreună cu o descriere a progreselor înregistrate în prezent, după cum urmează:






  (a) | Progresele înregistrate de P și M actuale în ceea ce privește reducerea emisiilor, precum și gradul de respectare a legislației privind reducerea emisiilor. |
| --- | --- |

2.4.   Progresele înregistrate de politicile și măsurile actuale în ceea ce privește reducerea emisiilor și îmbunătățirea calității aerului, precum și gradul de respectare a obligațiilor naționale și ale Uniunii

Conținutul obligatoriu:

Conținutul acestei secțiuni include trimiteri complete la seturi de date justificative accesibile publicului, împreună cu o descriere a progreselor înregistrate în prezent, după cum urmează:

(a)

Progresele înregistrate de P și M actuale în ceea ce privește reducerea emisiilor, precum și gradul de respectare a legislației privind reducerea emisiilor.

| (b) | Progresele înregistrate de P și M actuale în ceea ce privește îmbunătățirea calității aerului, precum și gradul de respectare a obligațiilor naționale și ale Uniunii în ceea ce privește numărul de zone de control al calității aerului conforme (9) din toate zonele, inclusiv prin furnizarea unei trimiteri la datele existente. |
| --- | --- |

(b)

Progresele înregistrate de P și M actuale în ceea ce privește îmbunătățirea calității aerului, precum și gradul de respectare a obligațiilor naționale și ale Uniunii în ceea ce privește numărul de zone de control al calității aerului conforme (9) din toate zonele, inclusiv prin furnizarea unei trimiteri la datele existente.

| (c) | Dacă este cazul, descrieți impactul transfrontalier actual al surselor interne de emisii. Progresele pot fi raportate din punct de vedere cantitativ sau calitativ. |
| --- | --- |

(c)

Dacă este cazul, descrieți impactul transfrontalier actual al surselor interne de emisii. Progresele pot fi raportate din punct de vedere cantitativ sau calitativ.

Conținut opțional:

Atunci când se raportează progresele actuale înregistrate în ceea ce privește îmbunătățirea calității aerului, este utilă includerea de hărți sau histograme ale concentrațiilor actuale ale aerului înconjurător pentru poluanții AAQD, care pot indica, de exemplu, numărul de zone (din toate zonele) neconforme într-un an de referință și în prezent.

În cazul în care sunt identificate probleme într-o zonă (zone) de control al calității aerului, poate fi raportată o descriere a modului în care s-au înregistrat progrese în ceea ce privește reducerea concentrațiilor maxime.

2.5.   Evoluția ulterioară preconizată, presupunând că nu se aduce nicio modificare politicilor și măsurilor deja adoptate

A se vedea articolul 6 alineatul (1), precum și partea 1 punctul 1 litera (a) subpunctul (iv) din anexa III

2.5.1.   
  Emisiile și reducerile de emisii preconizate (scenariul CM)

Inventarele și prognozele de emisii ar trebui să fie utilizate pentru a evalua reducerile de emisii atmosferice legate de P și M și pentru a oferi detalii cu privire la reducerile de emisii pentru evaluările scenariilor „cu măsuri” (CM). Acestea oferă o indicație a măsurii în care un stat membru planifică respectarea angajamentelor de reducere a emisiilor pe baza P și M adoptate în prezent, sau dacă există în continuare un deficit de respectare care necesită introducerea unor P și M.

În conformitate cu orientările CEE-ONU în materie de raportare pentru raportarea în temeiul Convenției asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi (CLRTAP) (2015) (10) și cu capitolul 8 din Ghidul EMEP/AEM pe 2016, scenariul CM reprezintă evenimentele sau condițiile cele mai susceptibile să survină odată cu „P și M puse în aplicare și adoptate în prezent”. Nu sunt incluse P și M (sau un pachet de P și M) care sunt evaluate în vederea punerii lor în aplicare în viitor. Scenariul CM ar trebui să includă, de asemenea, legislația UE adoptată recent (controlul poluării atmosferice la sursă), chiar dacă aceasta nu este încă pusă în aplicare (11).

Definirea P și M puse în aplicare și a celor adoptate

P și M puse în aplicare (punctul 11; Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), 2016; astfel cum se menționează în capitolul 8 din Ghidul EMEP/AEM 2016):

| (a) | legislația națională este în vigoare; |
| --- | --- |

(a)

legislația națională este în vigoare;

| (b) | SAU au fost stabilite unul sau mai multe acorduri voluntare; |
| --- | --- |

(b)

SAU au fost stabilite unul sau mai multe acorduri voluntare;

| (c) | SAU au fost alocate resurse financiare; |
| --- | --- |

(c)

SAU au fost alocate resurse financiare;

| (d) | SAU au fost mobilizate resurse umane. |
| --- | --- |

(d)

SAU au fost mobilizate resurse umane.

P și M adoptate: s-a luat o decizie oficială a guvernului și există un angajament clar de a continua cu punerea în aplicare (punctul 11; CCONUSC, 2016; astfel cum se menționează în capitolul 8 din Ghidul EMEP/AEM 2016).

Acest scenariu CM sau „de referință” depinde de ipotezele referitoare la principalele forțe motrice ale emisiilor din cursul perioadei de evaluare. Forțele motrice includ alte politici sau acțiuni care au fost puse în aplicare sau adoptate, precum și alți factori decât factorii de politică, cum ar fi condițiile economice, consumul de combustibil și prețurile la energie preconizate, precum și dezvoltarea tehnologică. Forțele motrice și ipotezele utilizate ar trebui să fie aliniate cu cele utilizate pentru a determina previziunile privind GES în contextul planurilor în materie de climă și energie. În ceea ce privește estimarea emisiilor „de referință”, ar trebui estimate cel puțin toate sursele preconizate a se schimba între scenariul CM și scenariul „cu măsuri suplimentare” (CMS).

Nevoile în materie de date pentru preconizarea evoluției emisiilor: Următorii indicatori ar trebui luați în considerare atunci când se evaluează evoluția viitoare a emisiilor: tendințele preconizate ale emisiilor pe baza P și M adoptate, reducerile de emisii în cadrul diferitelor scenarii, precum și orice obiective definite.

Acest lucru va necesita o gamă de seturi de date și, de preferință, instrumente de modelare, dar și ipoteze bazate pe opiniile experților pentru seturile de date specifice activității (astfel cum se procedează deja pentru anumite sectoare atunci când datele nu sunt disponibile pentru a calcula previziunile climatice), factori de emisie corespunzători (pe baza unor eșantioane și măsurători reprezentative), informații privind ponderea activității controlate de o anumită P și M (și costurile asociate). În plus, previziunile vor trebui să fie elaborate la un nivel suficient de detaliat pentru a se putea cuantifica impactul intervențiilor politice specifice.

În domeniul tehnic al emisiilor de gaze cu efect de seră, au fost deja elaborate orientări și literatură de specialitate detaliate pe aceste tematici (12) și este important nu numai să se extragă învățăminte din acestea, ci și să se asigure coerența între cele două domenii tehnice.

Pentru îndrumări suplimentare privind modul de evaluare și raportare a impactului măsurilor anterioare, actuale și planificate asupra calității aerului, împreună cu exemple de hărți și histograme, a se vedea secțiunea 6.1.

2.5.2.   
  Îmbunătățirea preconizată a calității aerului (CM) și gradul de respectare

Pentru a sprijini luarea în considerare și selectarea de P și M care ar fi cele mai benefice pentru calitatea aerului, este important să se analizeze și să se creeze legături între preconizările poluanților din Directiva PNE și tendințele preconizate în materie de concentrații ale principalilor poluanți în temeiul AAQD.

Concentrațiile preconizate pot fi derivate din emisiile preconizate prin utilizarea modelării dispersiei atmosferice, deși acest lucru necesită unele analize detaliate și, de regulă, implică, de asemenea, modelarea surselor de emisii care nu sunt reglementate de Directiva PNE (de exemplu, transportul maritim internațional sau emisiile provenite din țări terțe).

Capacitatea de modelare pentru evaluarea impactului politicilor și măsurilor la nivel național asupra calității aerului poate să nu existe întotdeauna într-un stat membru, sau poate exista numai pentru anumiți poluanți (de exemplu PM2.5, ozon).

În cazul în care modelarea impacturilor asupra calității aerului în temeiul scenariului CM nu poate fi realizată, PNCPA inițial ar trebui să includă următoarele informații:

| — | În ceea ce privește zonele care nu respectă valorile-limită pentru calitatea aerului la momentul elaborării PNCPA, statele membre ar trebui să estimeze, pe baza unor informații justificate, anul în care se preconizează că aceste zone vor intra în conformitate în temeiul unor P și M deja adoptate, precum și să estimeze concentrațiile maxime ale poluanților în cauză în zonele respective. Aceste informații ar trebui să fie ușor accesibile din planurile privind calitatea aerului stabilite pentru aceste zone în temeiul AAQD în toate statele membre. În acest caz, se poate furniza un link către informațiile aflate la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește zonele care nu respectă valorile-limită pentru calitatea aerului la momentul elaborării PNCPA, statele membre ar trebui să estimeze, pe baza unor informații justificate, anul în care se preconizează că aceste zone vor intra în conformitate în temeiul unor P și M deja adoptate, precum și să estimeze concentrațiile maxime ale poluanților în cauză în zonele respective. Aceste informații ar trebui să fie ușor accesibile din planurile privind calitatea aerului stabilite pentru aceste zone în temeiul AAQD în toate statele membre. În acest caz, se poate furniza un link către informațiile aflate la dispoziția publicului.

| — | Elemente de probă din studii existente conform cărora zonele în care se respectă AAQD la momentul elaborării PNCPA ar putea deveni neconforme cu valorile-limită în anii următori (de exemplu, se preconizează o creștere a concentrațiilor poluanților în aceste zone în următorii ani în temeiul P și M actuale). |
| --- | --- |

—

Elemente de probă din studii existente conform cărora zonele în care se respectă AAQD la momentul elaborării PNCPA ar putea deveni neconforme cu valorile-limită în anii următori (de exemplu, se preconizează o creștere a concentrațiilor poluanților în aceste zone în următorii ani în temeiul P și M actuale).

Aceste informații ar trebui utilizate de statele membre pentru a estima numărul de zone care se preconizează că vor fi neconforme cu valorile-limită ale AAQD în 2020, 2025 și 2030 în temeiul unor P și M deja adoptate.

Pentru îndrumări suplimentare privind modul de evaluare și prezentare a impactului măsurilor anterioare, actuale și planificate asupra calității aerului, împreună cu exemple de hărți și histograme, a se vedea apendicele 1.

Statele membre care prevăd respectarea, integral sau în parte, a angajamentelor lor de reducere a emisiilor pe baza previziunilor CM pot decide, de asemenea, să includă P și M suplimentare în cadrul PNPCA pentru a contribui la realizarea altor obiective specificate la articolul 1 alineatul (2), deși acest lucru nu este impus de Directiva PNE.

De exemplu, în cazul în care se preconizează că angajamentul de reducere a emisiilor de PM2.5 în temeiul Directivei PNE va fi atins în cadrul scenariului CM, dar se preconizează că unele zone de control al calității aerului vor rămâne neconforme cu valorile-limită ale PM2.5 sau PM10 din AAQD, statele membre sunt încurajate să utilizeze PNCPA drept instrument de introducere a unor P și M suplimentare pentru a contribui la îndeplinirea obligațiilor acestora din AAQD.

Chiar dacă un stat membru respectă toate obligațiile legale UE, acesta ar putea dori să utilizeze PNCPA pentru a întreprinde acțiuni suplimentare în vederea atingerii obiectivului pe termen lung al celui de al șaptelea PAM, de a nu aduce un risc important pentru sănătatea umană sau pentru mediu, inclusiv atingerea valorilor orientative stabilite de OMS pentru poluarea atmosferică.

| 2.5.   Evoluția ulterioară preconizată, presupunând că nu se aduce nicio modificare politicilor și măsurilor deja adoptate



  Conținutul obligatoriu:



  Emisiile și reducerile de emisii preconizate (scenariul CM)

  Pentru a demonstra îndeplinirea preconizată a angajamentelor de reducere a emisiilor în cadrul unui scenariu CM, conținutul acestei secțiuni include următoarele informații la nivelul PNCPA:






  (a) | Angajamentele naționale de reducere a emisiilor (astfel cum sunt raportate în directivă) |
| --- | --- |

2.5.   Evoluția ulterioară preconizată, presupunând că nu se aduce nicio modificare politicilor și măsurilor deja adoptate

Conținutul obligatoriu:

Emisiile și reducerile de emisii preconizate (scenariul CM)

Pentru a demonstra îndeplinirea preconizată a angajamentelor de reducere a emisiilor în cadrul unui scenariu CM, conținutul acestei secțiuni include următoarele informații la nivelul PNCPA:

(a)

Angajamentele naționale de reducere a emisiilor (astfel cum sunt raportate în directivă)

| (b) | Emisiile (kt), pentru anul de referință 2005, pentru cel mai recent an de inventar utilizat pentru elaborarea previziunilor, precum și emisiile preconizate pentru 2020, 2025 și 2030 |
| --- | --- |

(b)

Emisiile (kt), pentru anul de referință 2005, pentru cel mai recent an de inventar utilizat pentru elaborarea previziunilor, precum și emisiile preconizate pentru 2020, 2025 și 2030

| (c) | Progresele preconizate (reduceri ale emisiilor exprimate drept procent din emisiile din anul de referință 2005) pentru 2020, 2025 și 2030, în vederea comparării cu angajamentele de reducere a emisiilor |
| --- | --- |

(c)

Progresele preconizate (reduceri ale emisiilor exprimate drept procent din emisiile din anul de referință 2005) pentru 2020, 2025 și 2030, în vederea comparării cu angajamentele de reducere a emisiilor

Îmbunătățirea preconizată a calității aerului (scenariul CM)

Pentru a demonstra îmbunătățirea preconizată a calității aerului în cadrul unui scenariu CM, conținutul acestei secțiuni include:

| — | îmbunătățirea calitativă preconizată a calității aerului (CM) și gradul de respectare până în 2020, 2025 și 2030. |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea calitativă preconizată a calității aerului (CM) și gradul de respectare până în 2020, 2025 și 2030.

Conținut opțional:

Incertitudini în ceea ce privește emisiile preconizate atmosferice (CM):

| — | O prezentare generală a incertitudinilor asociate previziunilor CM pentru a respecta angajamentele de reducere a emisiilor pentru 2020, 2025 și începând cu 2030. |
| --- | --- |

—

O prezentare generală a incertitudinilor asociate previziunilor CM pentru a respecta angajamentele de reducere a emisiilor pentru 2020, 2025 și începând cu 2030.

Îmbunătățirea preconizată a calității aerului (CM):

| — | Numărul preconizat de zone de control al calității aerului neconforme și conforme pentru anii 2020, 2025 și 2030. |
| --- | --- |

—

Numărul preconizat de zone de control al calității aerului neconforme și conforme pentru anii 2020, 2025 și 2030.

2.6.   Opțiunile de politică avute în vedere pentru respectarea angajamentelor de reducere a emisiilor pentru 2020 și 2030, nivelurile intermediare de emisii pentru 2025

A se vedea articolul 6 alineatele (1) și (2), precum și partea 1 literele (b), (c) și (d) și partea 2 din anexa III

Această secțiune cuprinde analizarea opțiunilor de politică și selectarea unor P și M suplimentare (planificate) pentru a respecta angajamentele de reducere a emisiilor pentru 2020 și 2030 și nivelurile intermediare de emisii pentru 2025, precum și pentru a contribui la îmbunătățirea în continuare a calității aerului. A se remarca faptul că termenul „opțiuni de politică” este utilizat aici și în Decizia de punere în aplicare a Comisiei de instituire a formatului PNCPA deoarece aceasta este termenul utilizat în partea 1 punctul 1 litera (b) din anexa III la directivă. Cu toate acestea, termenul este utilizat interschimbabil cu termenul „politici și măsuri” în alte părți din prezentele orientări.

Analizarea opțiunilor de politică suplimentare (P și M) este cea mai relevantă pentru statele membre care au preconizat nerespectarea sau un risc de nerespectare a unuia sau mai multor angajamente de reducere a emisiilor pe baza previziunilor CM.

Statele membre care preconizează respectarea tuturor angajamentelor lor de reducere a emisiilor pe baza previziunilor CM pot decide, de asemenea, să includă P și M suplimentare în PNPCA pentru a contribui la realizarea altor obiective specificate la articolul 1 alineatul (2) din directivă. Acestea sunt:

| — | obiectivele privind calitatea aerului (inclusiv obiectivele pe termen lung) specificate în politicile și orientările naționale, ale UE și internaționale; |
| --- | --- |

—

obiectivele privind calitatea aerului (inclusiv obiectivele pe termen lung) specificate în politicile și orientările naționale, ale UE și internaționale;

| — | obiectivele Uniunii în materie de biodiversitate și ecosisteme, în conformitate cu cel de al șaptelea PAM; și |
| --- | --- |

—

obiectivele Uniunii în materie de biodiversitate și ecosisteme, în conformitate cu cel de al șaptelea PAM; și

| — | consolidarea sinergiilor dintre politica Uniunii privind calitatea aerului și alte politici ale Uniunii, în special cele care vizează clima și energia. |
| --- | --- |

—

consolidarea sinergiilor dintre politica Uniunii privind calitatea aerului și alte politici ale Uniunii, în special cele care vizează clima și energia.

Chiar dacă un stat membru respectă toate obligațiile legale UE, acesta ar putea dori să utilizeze PNCPA pentru a întreprinde acțiuni suplimentare în vederea atingerii obiectivului pe termen lung al celui de al șaptelea PAM, de a nu aduce un risc important pentru sănătatea umană sau pentru mediu, inclusiv atingerea valorilor orientative stabilite de OMS pentru poluarea aerului.

Cerințele esențiale care trebuie avute în vedere și care stau la baza selectării de P și M suplimentare, astfel cum se specifică în directivă, includ:

| (a) | opțiunile de politică avute în vedere pentru îndeplinirea angajamentelor de reducere a emisiilor și a nivelurilor intermediare de emisii [partea 1 punctul 1 litera (b) din anexa III]; |
| --- | --- |

(a)

opțiunile de politică avute în vedere pentru îndeplinirea angajamentelor de reducere a emisiilor și a nivelurilor intermediare de emisii [partea 1 punctul 1 litera (b) din anexa III];

| (b) | acordarea de prioritate măsurilor de reducere a emisiilor de negru de fum atunci când se adoptă măsuri pentru a reduce PM2.5 [articolul 6 alineatul (2) litera (c)]; |
| --- | --- |

(b)

acordarea de prioritate măsurilor de reducere a emisiilor de negru de fum atunci când se adoptă măsuri pentru a reduce PM2.5 [articolul 6 alineatul (2) litera (c)];

| (c) | adoptarea de măsuri suplimentare pentru agricultură (partea 2 din anexa III); |
| --- | --- |

(c)

adoptarea de măsuri suplimentare pentru agricultură (partea 2 din anexa III);

| (d) | consultarea cu publicul și cu autoritățile competente [articolul 6 alineatul (5)]; |
| --- | --- |

(d)

consultarea cu publicul și cu autoritățile competente [articolul 6 alineatul (5)];

| (e) | consultarea transfrontalieră privind P și M suplimentare, după caz [articolul 6 alineatul (6)]; |
| --- | --- |

(e)

consultarea transfrontalieră privind P și M suplimentare, după caz [articolul 6 alineatul (6)];

| (f) | preconizările impacturilor individuale sau combinate ale P și M asupra reducerii emisiilor, acolo unde acestea sunt disponibile, asupra calității aerului în teritoriile proprii și în statele membre învecinate și asupra mediului, precum și incertitudinile asociate [articolul 6 alineatul (2) litera (a)]; partea 1 punctul 1 litera (b) din anexa III]; |
| --- | --- |

(f)

preconizările impacturilor individuale sau combinate ale P și M asupra reducerii emisiilor, acolo unde acestea sunt disponibile, asupra calității aerului în teritoriile proprii și în statele membre învecinate și asupra mediului, precum și incertitudinile asociate [articolul 6 alineatul (2) litera (a)]; partea 1 punctul 1 litera (b) din anexa III];

| (g) | diseminarea inițială a PNCPA [articolul 14 alineatul (1)]. |
| --- | --- |

(g)

diseminarea inițială a PNCPA [articolul 14 alineatul (1)].

„Instrumentul electronic pentru politici și măsuri”:

| | Informațiile necesare în temeiul secțiunii 2.6 a formatului se raportează utilizând „Instrumentul electronic pentru politici și măsuri” („instrumentul P și M”) disponibil pe site-ul AEM. |
| --- | --- |

Informațiile necesare în temeiul secțiunii 2.6 a formatului se raportează utilizând „Instrumentul electronic pentru politici și măsuri” („instrumentul P și M”) disponibil pe site-ul AEM.

| | AEM va furniza un manual separat care va conține explicații privind utilizarea instrumentului P și M. |
| --- | --- |

AEM va furniza un manual separat care va conține explicații privind utilizarea instrumentului P și M.

2.6.1.   
  Opțiunile de politică avute în vedere pentru respectarea angajamentelor de reducere a emisiilor

Procesul de evaluare și selectare a P și M suplimentare în vederea includerii în cadrul PNPCA este prezentat mai jos.

Etapa 1: Prioritizarea poluanților și a principalelor surse de emisii

Sunt necesare P și M suplimentare pentru poluanții în cazul cărora statele membre prevăd nerespectarea sau riscul nerespectării angajamentelor acestora de reducere a emisiilor. În plus, este la latitudinea statelor membre dacă acestea ar dori să utilizeze PNCPA în vederea desfășurării de acțiuni cu privire la alți poluanți pentru a respecta alte obligații UE sau pentru a înregistra progrese în îndeplinirea obiectivelor celui de al șaptelea PAM.

Pentru fiecare poluant selectat în PNCPA, ar trebui identificate principalele surse care contribuie la emisiile poluantului respectiv. În plus, sectoarele pot fi considerate prioritare în vederea acțiunii, pe baza unor criterii suplimentare precum:

| — | Sectoare despre care se știe că acestea contribuie la depășiri ale valorilor-limită pentru calitatea aerului:






  — | Pentru sursele de emisii punctuale, ar trebui să ia în considerare amplasarea geografică a acestora, precum și dacă sunt situate în zone neconforme cu AAQD. Inventarele naționale de emisii defalcate spațial și inventarele privind sursele punctuale de mari dimensiuni (E-PRTR) ar putea furniza date justificative pentru această analiză. |
| --- | --- | --- |

—

Sectoare despre care se știe că acestea contribuie la depășiri ale valorilor-limită pentru calitatea aerului:

—

Pentru sursele de emisii punctuale, ar trebui să ia în considerare amplasarea geografică a acestora, precum și dacă sunt situate în zone neconforme cu AAQD. Inventarele naționale de emisii defalcate spațial și inventarele privind sursele punctuale de mari dimensiuni (E-PRTR) ar putea furniza date justificative pentru această analiză.

| — | Pentru sursele de emisii difuze, cum ar fi transportul rutier, aceasta ar trebui să ia în considerare contribuția emisiilor din sector în zonele care nu respectă valorile-limită ale AAQD, utilizând date de repartizare a surselor pentru zonele respective. |
| --- | --- |

—

Pentru sursele de emisii difuze, cum ar fi transportul rutier, aceasta ar trebui să ia în considerare contribuția emisiilor din sector în zonele care nu respectă valorile-limită ale AAQD, utilizând date de repartizare a surselor pentru zonele respective.

| — | Sectoarele care contribuie la emisiile a mai mult de un poluant de pe lista finală, pentru care se preconizează că nu se vor atinge angajamentele de reducere a emisiilor. |
| --- | --- |

—

Sectoarele care contribuie la emisiile a mai mult de un poluant de pe lista finală, pentru care se preconizează că nu se vor atinge angajamentele de reducere a emisiilor.

Etapa 2: Identificarea P și M suplimentare disponibile

Pentru fiecare sector, scenariul CMS ar trebui să ia în considerare, în primul rând, P și M planificate pentru a fi puse în aplicare în vederea îmbunătățirii calității aerului, precum și în temeiul obligațiilor privind clima și energia sau al altor politici conexe (de exemplu, transport, agricultură, emisii industriale). În plus, statele membre ar trebui să analizeze dacă oricare dintre P și M, dincolo de politica de mediu, ar putea avea un impact asupra PNCPA, de exemplu prin faptul că afectează fezabilitatea introducerii unor măsuri suplimentare. Printre exemple se numără P și M și planurile și programele care vizează îmbunătățirea competitivității internaționale a industriei, asigurarea securității aprovizionării cu energie sau cu alimente, dezvoltarea infrastructurii etc.

În cazul în care P și M identificate nu sunt suficiente pentru îndeplinirea angajamentelor de reducere a emisiilor definite, statele membre ar trebui să identifice P și M suplimentare. În secțiunea 6.2 sunt enumerate exemple de potențiale P și M. Performanța acestor măsuri în ceea ce privește reducerile de emisii realizate și nivelul administrativ cel mai adecvat la care ar trebui să fie puse în aplicare acestea (național, regional sau local) depind de circumstanțele specifice ale statului membru, inclusiv de cadrul său politic și administrativ și de măsura în care măsurile au fost deja adoptate și puse în aplicare.

La identificarea P și M, statele membre ar trebui să ia în considerare lecțiile învățate din punerea în aplicare a măsurilor în temeiul Directivei 2001/81/CE (13). În special, în caz de nerespectare a unuia sau mai multora dintre plafoanele pentru 2010, statele membre ar trebui să țină seama de motivele unui astfel de eșec, precum și să identifice și să remedieze deficiențele P și M adoptate până în prezent.

Analiza efectuată de IIASA în contextul evaluării prospective privind aerul curat (14) și analiza de sensibilitate rezumată în documentul „Informații metodologice și tehnice care stau la baza propunerii Președinției de revizuire a anexei II” (15) privind angajamentele naționale de reducere a emisiilor pot oferi puncte de referință utile pentru identificarea de măsuri suplimentare. În plus, modelarea bazată pe optimizare utilizată în analiza IIASA este o tehnică pe care statele membre ar putea dori să o ia în considerare pentru aplicare. Cu toate acestea, trebuie avut în vedere faptul că, în alegerea lor, statele membre vor dispune, desigur, de o gamă mult mai largă de măsuri, întrucât modelul GAINS (16) utilizat pentru evaluarea prospectivă privind aerul curat nu a luat în considerare decât măsurile tehnice disponibile și nu a inclus modificări structurale.

Etapa 3: Evaluarea P și M și a mecanismelor de livrare suplimentare identificate

La evaluarea impacturilor fiecărei P și M în parte asupra reducerii emisiilor și costurilor acestora, este important să se ia în considerare beneficiile comune în ceea ce privește diverși poluanți și diferite sectoare. O serie de măsuri enumerate în secțiunea 6.2 ar avea un impact asupra mai multor poluanți.

O gamă de instrumente și metode sunt disponibile pentru a sprijini statele membre în procesul decizional al acestora în ceea ce privește selectarea de P și M suplimentare.

Setul de instrumente pentru o mai bună legiferare al Comisiei Europene, deși nu este adresat direct statelor membre, oferă o referință generală utilă și exemple de metode analitice pentru evaluările impactului, consultările cu părțile interesate și metode analitice pentru a compara opțiunile sau pentru a evalua performanța (17) precum și metode de evaluare a costurilor și beneficiilor, care pot fi utile. În secțiunea 6.3 sunt descrise exemple de metode analitice pentru determinarea P și M suplimentare necesare pentru îndeplinirea angajamentelor de reducere a emisiilor.

La evaluarea P și M, statele membre ar trebui să ia în considerare modul în care ar putea fi pusă în aplicare fiecare P și M, care sunt mecanismele de punere în aplicare, precum și dacă există constrângeri care îi subminează fezabilitatea. Aceste considerații includ:

| — | Împiedică în vreun fel legislația existentă punerea în aplicare a P și M? |
| --- | --- |

—

Împiedică în vreun fel legislația existentă punerea în aplicare a P și M?

| — | La ce nivel ar trebui să fie pusă în aplicare măsura – național, regional sau local? S-ar putea analiza, de asemenea, dacă eventuale măsuri eficiente din punct de vedere al costurilor ar trebui aduse în discuție la nivelul UE. |
| --- | --- |

—

La ce nivel ar trebui să fie pusă în aplicare măsura – național, regional sau local? S-ar putea analiza, de asemenea, dacă eventuale măsuri eficiente din punct de vedere al costurilor ar trebui aduse în discuție la nivelul UE.

| — | Care instrument ar fi cel mai potrivit pentru punerea în aplicare a P și M (instrumente de reglementare, de altă natură, economice, partajarea informațiilor)? |
| --- | --- |

—

Care instrument ar fi cel mai potrivit pentru punerea în aplicare a P și M (instrumente de reglementare, de altă natură, economice, partajarea informațiilor)?

| — | Cine va fi responsabil de punerea în aplicare și de asigurarea respectării P și M? |
| --- | --- |

—

Cine va fi responsabil de punerea în aplicare și de asigurarea respectării P și M?

| — | Când se intenționează realizarea reducerilor de emisii asociate cu P și M? |
| --- | --- |

—

Când se intenționează realizarea reducerilor de emisii asociate cu P și M?

| — | Cum va fi finanțată P și M? |
| --- | --- |

—

Cum va fi finanțată P și M?

| — | Cum vor fi monitorizate progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a P și M? Ce indicatori vor fi utilizați și ce obiective intermediare ar trebui să fie instituite? |
| --- | --- |

—

Cum vor fi monitorizate progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a P și M? Ce indicatori vor fi utilizați și ce obiective intermediare ar trebui să fie instituite?

Etapa 4: Prioritizarea P și M

Independent de alegerea metodei de evaluare, în conformitate cu cerințele directivei, atunci când se selectează P și M pentru a fi incluse în PNCPA, statele membre:

| — | iau în considerare, atunci când stabilesc prioritățile, dacă P și M au un impact pozitiv asupra calității aerului și dacă ar contribui la respectarea obiectivelor de calitate a aerului pe teritoriul lor și în statele membre învecinate [articolul 6 alineatul (2) literele (a) și (b)]. În acest sens, statele membre ar trebui să țină seama de cele mai bune practici în abordarea celor mai dăunători poluanți în ceea ce privește grupurile sensibile de populație (considerentul 20). |
| --- | --- |

—

iau în considerare, atunci când stabilesc prioritățile, dacă P și M au un impact pozitiv asupra calității aerului și dacă ar contribui la respectarea obiectivelor de calitate a aerului pe teritoriul lor și în statele membre învecinate [articolul 6 alineatul (2) literele (a) și (b)]. În acest sens, statele membre ar trebui să țină seama de cele mai bune practici în abordarea celor mai dăunători poluanți în ceea ce privește grupurile sensibile de populație (considerentul 20).

| — | acordă prioritate P și M care reduc emisiile de negru de fum, atunci când se au în vedere măsuri de reducere a emisiilor de PM2.5 [articolul 6 alineatul (2) litera (c)]. Principalele sectoare care contribuie la emisiile de PM2.5 (de exemplu, arderea combustibililor solizi la nivel național, transportul rutier și echipamentele mobile fără destinație rutieră) sunt, de asemenea, cele care contribuie cel mai mult la emisiile de negru de fum. |
| --- | --- |

—

acordă prioritate P și M care reduc emisiile de negru de fum, atunci când se au în vedere măsuri de reducere a emisiilor de PM2.5 [articolul 6 alineatul (2) litera (c)]. Principalele sectoare care contribuie la emisiile de PM2.5 (de exemplu, arderea combustibililor solizi la nivel național, transportul rutier și echipamentele mobile fără destinație rutieră) sunt, de asemenea, cele care contribuie cel mai mult la emisiile de negru de fum.

În ceea ce privește selectarea măsurilor, statele membre ar trebui să ia în considerare posibilitatea reorientării investițiilor către tehnologii ecologice și eficiente (considerentul 24). În condiții de egalitate, ar fi normal să se acorde prioritate acelor P și M care contribuie la îndeplinirea angajamentelor de reducere a emisiilor pentru cel puțin un poluant. Măsurile care nu au un impact direct asupra emisiilor, dar care permit punerea în aplicare cu succes a altor măsuri, pot fi necesare, de asemenea, (de exemplu, modificări ale cadrului juridic).

Pe lângă rezultatele obținute prin intermediul procesului de evaluare (etapa 3), decizia finală cu privire la care P și M vor fi adoptate va fi influențată de factori sociali și politici care s-ar putea să nu fie pe deplin captați prin metodele descrise în prezentele orientări. Cu toate acestea, statele membre ar putea modela metodologiile de evaluare pentru a ține seama de acești factori, eventual prin includerea lor drept criterii de evaluare suplimentare. În cazul în care acceptabilitatea socială sau politică este o potențială problemă, statele membre sunt încurajate să identifice opțiuni pentru o comunicare și o cooperare mai eficace cu părțile interesate relevante, precum și pentru atenuarea consecințelor pentru grupurile cele mai afectate. Dată fiind gama de considerații care trebuie avute în vedere, ar putea fi utilă analiza bazată pe criterii multiple și analiza SWOT pentru a acorda prioritate măsurilor în vederea adoptării în PNCPA (18). În secțiunea 6.4 sunt prezentate exemple de metode analitice care sprijină o astfel de prioritizare.

Secțiunea 2.6.1 a formatului include atât P și M avute în vedere care au fost selectate, cât și P și M avute în vedere care nu au fost selectate, întrucât motivele care stau la baza renunțării la o P și M pot fi importante pentru o analiză mai aprofundată, precum și deoarece o P și M ar putea deveni adecvată într-o etapă ulterioară. Dat fiind faptul că secțiunea 2.6.1 prevede cuantificarea reducerilor de emisii preconizate pentru P și M avute în vedere, este obligatorie doar raportarea P și M avute în vedere, dar la care s-a renunțat și care au ajuns în etapa de cuantificare. Cu toate acestea, statele membre sunt libere să includă P și M avute în vedere pentru care nu s-a realizat nicio cuantificare.

Pentru a facilita cuantificarea reducerilor de emisii preconizate ale P și M avute în vedere, acestea pot fi evaluate, de asemenea, ca fiind un pachet de P și M.

În ceea ce privește consultarea publicului și a autorităților competente în cauză în cursul procesului de evaluare a posibilelor măsuri, a se vedea capitolul 4.

2.6.2.   
  Impactul asupra calității aerului și asupra mediului

Secțiunea 2.6.2 a formatului permite statelor membre să furnizeze informații în cazul în care acestea sunt disponibile cu privire la impactul P și M suplimentare asupra calității aerului și a mediului. Secțiunea 2.5.2 din prezentul document de orientare oferă mai multe informații privind evaluarea impactului asupra calității aerului, la fel precum secțiunea 6.1.

2.6.3.   
  Estimarea costurilor și a beneficiilor

Statele membre sunt încurajate să raporteze în mod voluntar estimările preconizate privind costurile și beneficiile. În cazul în care se face acest lucru, demersul ar trebui să fie în conformitate cu raportarea în temeiul RMR pentru a sprijini atenuarea schimbărilor climatice, după cum urmează:

| — | Costuri în EUR pe tona de emisii de poluanți care au fost reduse |
| --- | --- |

—

Costuri în EUR pe tona de emisii de poluanți care au fost reduse

| — | Costuri și beneficii anuale absolute în EUR |
| --- | --- |

—

Costuri și beneficii anuale absolute în EUR

| — | Descrierea calitativă și raportul estimărilor costurilor și beneficiilor |
| --- | --- |

—

Descrierea calitativă și raportul estimărilor costurilor și beneficiilor

| — | Anul corespunzător prețului pentru costurile raportate |
| --- | --- |

—

Anul corespunzător prețului pentru costurile raportate

| — | Anul pentru care au fost calculate estimările |
| --- | --- |

—

Anul pentru care au fost calculate estimările

A se vedea, de asemenea, secțiunea 6.3.

| 2.6.   Opțiunile de politică (politici și măsuri) avute în vedere pentru îndeplinirea angajamentelor de reducere a emisiilor pentru 2020 și 2030, nivelurile intermediare de emisii pentru 2025

  Statele membre ar trebui să efectueze o analiză cuprinzătoare a tuturor P și M suplimentare avute în vedere la elaborarea PNCPA inițial al acestora. Această analiză trebuie să ia în considerare perioada cuprinsă între 2020 și 2029 și perioada de după 2030, precum și nivelurile intermediare de emisii stabilite pentru 2025.
  Această analiză va constitui dovada care le va permite statelor membre să evalueze P și M cele mai adecvate în vederea selectării în cadrul PNCPA inițial al acestora.

  Detalii privind P și M avute în vedere pentru îndeplinirea angajamentelor de reducere a emisiilor, precum și impactul asupra calității aerului și asupra mediului



  Conținutul obligatoriu:


  Această secțiune vizează maximizarea sinergiilor cu raportarea în temeiul Regulamentului privind monitorizarea și raportarea (RMR). Acesta include următoarele informații (informațiile privind impactul ar trebui să fie, în mod ideal, la nivel de P și M sau în funcție de pachetul de P și M):






  (a) | Detalii privind P și M suplimentare (inclusiv denumirea și o scurtă descriere) |
| --- | --- |

2.6.   Opțiunile de politică (politici și măsuri) avute în vedere pentru îndeplinirea angajamentelor de reducere a emisiilor pentru 2020 și 2030, nivelurile intermediare de emisii pentru 2025

Statele membre ar trebui să efectueze o analiză cuprinzătoare a tuturor P și M suplimentare avute în vedere la elaborarea PNCPA inițial al acestora. Această analiză trebuie să ia în considerare perioada cuprinsă între 2020 și 2029 și perioada de după 2030, precum și nivelurile intermediare de emisii stabilite pentru 2025.

Această analiză va constitui dovada care le va permite statelor membre să evalueze P și M cele mai adecvate în vederea selectării în cadrul PNCPA inițial al acestora.

Detalii privind P și M avute în vedere pentru îndeplinirea angajamentelor de reducere a emisiilor, precum și impactul asupra calității aerului și asupra mediului

Conținutul obligatoriu:

Această secțiune vizează maximizarea sinergiilor cu raportarea în temeiul Regulamentului privind monitorizarea și raportarea (RMR). Acesta include următoarele informații (informațiile privind impactul ar trebui să fie, în mod ideal, la nivel de P și M sau în funcție de pachetul de P și M):

(a)

Detalii privind P și M suplimentare (inclusiv denumirea și o scurtă descriere)

| (b) | Poluantul (poluanții) vizat (vizați) din Directiva PNE pentru 2020, 2025 și 2030 |
| --- | --- |

(b)

Poluantul (poluanții) vizat (vizați) din Directiva PNE pentru 2020, 2025 și 2030

| (c) | Obiectivele fiecărei P și M/ale pachetului de P și M |
| --- | --- |

(c)

Obiectivele fiecărei P și M/ale pachetului de P și M

| (d) | Tipul de P și M |
| --- | --- |

(d)

Tipul de P și M

| (e) | Sectorul primar afectat și alt sector (sectoare) afectat(e) |
| --- | --- |

(e)

Sectorul primar afectat și alt sector (sectoare) afectat(e)

| (f) | Perioada de punere în aplicare (obligatorie numai pentru măsurile selectate în vederea punerii în aplicare) |
| --- | --- |

(f)

Perioada de punere în aplicare (obligatorie numai pentru măsurile selectate în vederea punerii în aplicare)

| (g) | Autoritatea responsabilă cu punerea în aplicare (obligatorie numai pentru măsurile selectate în vederea punerii în aplicare) |
| --- | --- |

(g)

Autoritatea responsabilă cu punerea în aplicare (obligatorie numai pentru măsurile selectate în vederea punerii în aplicare)

| (h) | Detalii privind metodologia/modelul (modelele) utilizat(e) pentru determinarea estimărilor |
| --- | --- |

(h)

Detalii privind metodologia/modelul (modelele) utilizat(e) pentru determinarea estimărilor

| (i) | Reduceri estimate cuantificate ale emisiilor pentru fiecare P și M/pachet de P și M |
| --- | --- |

(i)

Reduceri estimate cuantificate ale emisiilor pentru fiecare P și M/pachet de P și M

| (j) | În cazul în care este disponibilă, descrierea incertitudinilor |
| --- | --- |

(j)

În cazul în care este disponibilă, descrierea incertitudinilor

| (k) | După caz, impactul asupra calității aerului și asupra mediului al diferitelor pachete de P și M avute în vedere pentru a fi incluse în PNCPA. |
| --- | --- |

(k)

După caz, impactul asupra calității aerului și asupra mediului al diferitelor pachete de P și M avute în vedere pentru a fi incluse în PNCPA.

Conținut opțional:

Estimarea costurilor și a beneficiilor

2.6.4.   
  Detalii suplimentare pentru opțiunile de politică care vizează agricultura

Secțiunea 2.6.4 a formatului este dedicată în mod specific măsurilor enumerate în partea 2 din anexa III la directivă, care constituie „măsuri suplimentare”. Dacă este cazul, ar trebui să se indice modificările aduse oricăreia dintre măsurile respective. Măsurile prevăzute în partea 2 din anexa III care au fost deja puse în aplicare sau adoptate ar trebui incluse în secțiunea 2.4.

| 2.6.4.   Informații suplimentare pentru opțiunile de politică care vizează exclusiv agricultura



  Conținutul obligatoriu:








  — | A se furniza informații suplimentare referitoare la măsurile obligatorii enumerate în partea 2 din anexa III la directivă. |
| --- | --- |

2.6.4.   Informații suplimentare pentru opțiunile de politică care vizează exclusiv agricultura

Conținutul obligatoriu:

—

A se furniza informații suplimentare referitoare la măsurile obligatorii enumerate în partea 2 din anexa III la directivă.

Conținut opțional:

| — | A se furniza informații suplimentare privind măsurile opționale enumerate în partea 2 din anexa III la directivă sau măsuri echivalente în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) ultima teză din directivă. |
| --- | --- |

—

A se furniza informații suplimentare privind măsurile opționale enumerate în partea 2 din anexa III la directivă sau măsuri echivalente în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) ultima teză din directivă.

2.7.   Politicile selectate pentru adoptare, pe sectoare, inclusiv un calendar de adoptare, de punere în aplicare și de revizuire, precum și autoritățile competente responsabile

2.7.1.   
  Fiecare P și M în parte sau pachete de P și M selectate pentru adoptare, precum și autoritățile competente responsabile

Pe baza rezultatelor analizei eficacității măsurilor în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor de reducere a emisiilor, a costurilor și fezabilității punerii în aplicare, a stabilirii priorităților și a răspunsului la procesul de consultare, statele membre ar trebui să selecteze cele mai promițătoare P și M în vederea includerii în PNCPA și să furnizeze informațiile identificate în caseta de mai jos.

Feedback-ul primit în urma consultării relevant pentru selectarea sau conceperea de P și M poate fi prevăzut în PNCPA. Statele membre sunt încurajate, de asemenea, să specifice obiective și indicatori intermediari pentru monitorizarea punerii în aplicare a P și M selectate, în vederea schimbului de cele mai bune practici.

| 2.7.1.   P și M selectate pentru adoptare, precum și autoritățile competente responsabile



  Conținutul obligatoriu:


  Pe baza rezultatelor analizei efectuate anterior, statele membre au obligația de a raporta informații cu privire la P și M suplimentare selectate în vederea includerii în PNCPA, după cum urmează:
  La nivelul fiecărei P și M în parte sau al pachetelor de P și M:






  (a) | Denumirea și o scurtă descriere a P și M/pachetului |
| --- | --- |

2.7.1.   P și M selectate pentru adoptare, precum și autoritățile competente responsabile

Conținutul obligatoriu:

Pe baza rezultatelor analizei efectuate anterior, statele membre au obligația de a raporta informații cu privire la P și M suplimentare selectate în vederea includerii în PNCPA, după cum urmează:

La nivelul fiecărei P și M în parte sau al pachetelor de P și M:

(a)

Denumirea și o scurtă descriere a P și M/pachetului

| (b) | Anul prevăzut pentru adoptare și calendarul de punere în aplicare [anul (anii)] |
| --- | --- |

(b)

Anul prevăzut pentru adoptare și calendarul de punere în aplicare [anul (anii)]

| (c) | Calendarul prevăzut pentru revizuire (anul) |
| --- | --- |

(c)

Calendarul prevăzut pentru revizuire (anul)

| (d) | Autoritățile competente responsabile de punerea în aplicare și de reglementarea P și M |
| --- | --- |

(d)

Autoritățile competente responsabile de punerea în aplicare și de reglementarea P și M

Conținut opțional:

| (a) | Comentarii relevante rezultate în urma consultării în legătură cu fiecare P și M în parte sau pachet de P și M |
| --- | --- |

(a)

Comentarii relevante rezultate în urma consultării în legătură cu fiecare P și M în parte sau pachet de P și M

| (b) | Informații privind obiectivele și indicatorii intermediari selectați pentru monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a P și M selectate – a se vedea capitolul 3 pentru mai multe detalii cu privire la acest conținut și la modul în care poate fi elaborat. |
| --- | --- |

(b)

Informații privind obiectivele și indicatorii intermediari selectați pentru monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a P și M selectate – a se vedea capitolul 3 pentru mai multe detalii cu privire la acest conținut și la modul în care poate fi elaborat.

2.7.2.   
  Explicații ale motivelor alegerii P și M selectate și o evaluare a modului în care P și M selectate asigură coerența cu planurile și programele stabilite în alte domenii de politică relevante

Odată ce P și M suplimentare au fost selectate pentru a fi incluse în PNCPA inițial, autoritățile statelor membre ar trebui să efectueze o evaluare amplă a coerenței pentru a asigura coerența PNCPA cu alte planuri și programe stabilite în alte domenii de politică relevante, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) litera (d) și cu partea 1 punctul 1 litera (f) din anexa III la directivă. Scopul asigurării coerenței în ceea ce privește planificarea și programarea este de a identifica și a maximiza sinergiile potențiale, precum și de a evita adoptarea unor P și M contradictorii în cadrul unor domenii de politică diferite. Coerența include, de exemplu, evaluarea impactului potențial al P și M asupra politicii în domeniul climei în ceea ce privește emisiile de GES sau consumul de energie.

Articolul 6 alineatul (2) litera (b) menționează nevoia specială de coerență cu obiectivele de calitate a aerului. În acest scop, formatul diferențiază între coerența cu obiectivele de calitate a aerului și coerența cu alte planuri și programe relevante stabilite pe baza legislației naționale sau a Uniunii. Articolul 6 alineatul (2) litera (b) din directivă prevede că statele membre țin seama de necesitatea de a reduce emisiile de poluanți atmosferici în vederea respectării obiectivelor de calitate a aerului. Acestea sunt definite la articolul 3 alineatul (4) ca fiind obligațiile pentru calitatea aerului privind valorile-limită, valorile-țintă și concentrația de expunere prevăzute de directivele UE relevante (19). În mod normal, evaluarea coerenței ar trebui să cuprindă cel puțin PM10, PM2.5, NO2 și O3, precum și orice alt obiectiv de calitate a aerului pentru care statul membru nu respectă cerințele. La alegerea P și M în cadrul PNCPA, ar trebui să se ia în considerare impactul acestora asupra calității aerului. De exemplu, reducerea NOX din centralele electrice la distanță ar putea avea un efect infim asupra concentrațiilor urbane de NO2,, în pofida faptului că expunerea este mai mare în zonele urbane.

Pentru a îndeplini cerința prevăzută la articolul 6 alineatul (2) litera (d), statele membre trebuie să coordoneze, în măsura în care acest lucru este fezabil, elaborarea PNCPA și a inventarelor și prognozelor de emisii asociate acestora cu alte planuri și programe naționale relevante, cum ar fi cele legate de sectoarele-cheie care emit poluanți reglementați în temeiul Directivei PNE, inclusiv agricultura, industria și transporturile.

De asemenea, PNCPA inițial ar trebui să asigure coerența cu proiectele de planuri energetice și climatice naționale integrate care trebuie să fie prezentate de către statele membre Comisiei în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999 a Parlamentului European și a Consiliului (20) privind guvernanța uniunii energetice.

Statele membre sunt încurajate să elaboreze prognoze de emisii „cu măsuri suplimentare” (CMS), care să ia în considerare în primul rând toate P și M planificate în vederea punerii în aplicare în temeiul planurilor energetice și climatice naționale integrate, în formă de proiect și finale, înainte de a proceda la identificarea de măsuri suplimentare în contextul Directivei PNE.

Pentru a asigura coerența PNCPA cu planurile și programele elaborate în alte domenii de politică relevante, statele membre ar trebui:

| 1. | Să identifice politicile, planurile, programele și strategiile naționale sau subnaționale aferente care pot afecta Directiva PNE (de exemplu, politicile, planurile și strategiile privind calitatea aerului, schimbările climatice, energia, agricultura și transportul) și să evalueze impactul pe care l-ar putea avea acestea (atât pozitiv, cât și negativ) asupra capacității statului membru de a respecta angajamentele de reducere a emisiilor în temeiul Directivei PNE.





  De exemplu, politicile de impozitare a combustibililor ar putea încuraja o creștere sporită a numărului de autoturisme diesel, ceea ce ar putea conduce la creșterea emisiilor de NOx și de PM2.5 reglementate în temeiul Directivei PNE. În mod similar, unele politici energetice pot încuraja utilizarea pe scară mai largă a biomasei pentru furnizarea descentralizată de căldură și/sau de energie electrică în sectorul casnic, fapt care poate aduce sursele de emisii mai aproape de zonele populate, având un impact asupra calității aerului la nivel local și conducând, prin urmare, la creșterea expunerii umane la poluare, comparativ cu generarea mai centralizată de căldură. |
| --- | --- |

1.

Să identifice politicile, planurile, programele și strategiile naționale sau subnaționale aferente care pot afecta Directiva PNE (de exemplu, politicile, planurile și strategiile privind calitatea aerului, schimbările climatice, energia, agricultura și transportul) și să evalueze impactul pe care l-ar putea avea acestea (atât pozitiv, cât și negativ) asupra capacității statului membru de a respecta angajamentele de reducere a emisiilor în temeiul Directivei PNE.

De exemplu, politicile de impozitare a combustibililor ar putea încuraja o creștere sporită a numărului de autoturisme diesel, ceea ce ar putea conduce la creșterea emisiilor de NOx și de PM2.5 reglementate în temeiul Directivei PNE. În mod similar, unele politici energetice pot încuraja utilizarea pe scară mai largă a biomasei pentru furnizarea descentralizată de căldură și/sau de energie electrică în sectorul casnic, fapt care poate aduce sursele de emisii mai aproape de zonele populate, având un impact asupra calității aerului la nivel local și conducând, prin urmare, la creșterea expunerii umane la poluare, comparativ cu generarea mai centralizată de căldură.

| 2. | În cazul în care sunt identificate implicații negative asupra Directivei PNE, să analizeze dacă obiectivul de politică relevant poate sau nu să fie îndeplinit fără consecințe negative pentru obiectivele Directivei PNE.





  Ar trebui identificate mijloace alternative în vederea atingerii obiectivului de politică relevant, precum și posibilitatea de a modifica planul în cauză (de exemplu, orice revizuiri formale viitoare) și factorii care pot afecta acceptabilitatea modificărilor (sociali, economici și juridici).
  În cazul în care analiza de mai sus arată că nu este (încă) posibilă combaterea impactului negativ la sursă, să evalueze dacă P și M din PNCPA pot atenua sau nu impactul negativ. |
| --- | --- |

2.

În cazul în care sunt identificate implicații negative asupra Directivei PNE, să analizeze dacă obiectivul de politică relevant poate sau nu să fie îndeplinit fără consecințe negative pentru obiectivele Directivei PNE.

Ar trebui identificate mijloace alternative în vederea atingerii obiectivului de politică relevant, precum și posibilitatea de a modifica planul în cauză (de exemplu, orice revizuiri formale viitoare) și factorii care pot afecta acceptabilitatea modificărilor (sociali, economici și juridici).

În cazul în care analiza de mai sus arată că nu este (încă) posibilă combaterea impactului negativ la sursă, să evalueze dacă P și M din PNCPA pot atenua sau nu impactul negativ.

| 3. | Atunci când se iau în considerare P și M suplimentare în vederea includerii în PNCPA, să identifice modul în care acestea ar putea, la rândul lor, să afecteze alte politici, planuri și programe naționale sau subnaționale.





  De exemplu, măsurile suplimentare incluse în PNCPA pot contribui în mod pozitiv la obiectivele de reducere a emisiilor de GES, cum ar fi subvențiile pentru sprijinirea achiziționării de vehicule cu emisii reduse în zonele urbane. De asemenea, îmbunătățirea depozitării și împrăștierii gunoiului de grajd în sectorul agricol poate contribui în mod pozitiv la realizarea obiectivelor, de exemplu, ale Directivei privind nitrații.
  Ar trebui să se evite, dacă este posibil, măsuri suplimentare în cadrul PNCPA care ar putea avea un impact negativ asupra altor planuri sau programe (de exemplu, în cazul în care adoptarea anumitor practici de ardere pentru a reduce SO2 poate conduce la creșterea volumului de deșeuri alcaline care ajung în depozitele de deșeuri, cum ar fi în cazul arderii cu pat fluidizat). |
| --- | --- |

3.

Atunci când se iau în considerare P și M suplimentare în vederea includerii în PNCPA, să identifice modul în care acestea ar putea, la rândul lor, să afecteze alte politici, planuri și programe naționale sau subnaționale.

De exemplu, măsurile suplimentare incluse în PNCPA pot contribui în mod pozitiv la obiectivele de reducere a emisiilor de GES, cum ar fi subvențiile pentru sprijinirea achiziționării de vehicule cu emisii reduse în zonele urbane. De asemenea, îmbunătățirea depozitării și împrăștierii gunoiului de grajd în sectorul agricol poate contribui în mod pozitiv la realizarea obiectivelor, de exemplu, ale Directivei privind nitrații.

Ar trebui să se evite, dacă este posibil, măsuri suplimentare în cadrul PNCPA care ar putea avea un impact negativ asupra altor planuri sau programe (de exemplu, în cazul în care adoptarea anumitor practici de ardere pentru a reduce SO2 poate conduce la creșterea volumului de deșeuri alcaline care ajung în depozitele de deșeuri, cum ar fi în cazul arderii cu pat fluidizat).

În tabelul 1 sunt indicate politicile/planurile cu care ar trebui să fie luată în considerare realizarea coerenței. Deși se face trimitere la legislația UE, este clar că punerea în aplicare la nivel național a acestei legislații și a planurilor și programelor aferente este aspectul relevant (inclusiv punerea în aplicare la nivel regional și/sau local). Tabelul 1 nu este o listă exhaustivă și va face obiectul unor modificări, întrucât planurile și programele vor fi actualizate în timp.

Tabelul 1

Principalele planuri, programe și cerințe de raportare potențial relevante pe sectoare

| Sectorul NFR | Planuri, programe și cerințe de raportare potențial relevante care trebuie avute în vedere |
| --- | --- |
| Producția de energie | Strategia UE privind uniunea energetică (21) – și obiectivele naționale asociate pentru sursele regenerabile de energie, eficiența energetică și reducerea emisiilor de GES.
  Coerența ar trebui evaluată în raport cu planurile energetice și climatice naționale integrate ale statelor membre, astfel cum se subliniază în Regulamentul privind guvernanța uniunii energetice. |
| Agricultură | Ar trebui să se realizeze coerența cu prioritățile stabilite în programele de dezvoltare rurală (PDR) ale statelor membre. Coerența ar trebui evaluată în cadrul tuturor PDR adop tate de un stat membru. PDR și informațiile generale pot fi accesate prin intermediul rețelei europene pentru dezvoltare rurală a Comisiei (22). |
| Deșeuri | Strategia UE privind economia circulară (23) – și implicațiile naționale aferente pentru reciclare și reducerea depozitelor de deșeuri. |
| Transport (rutier/fără destinație rutieră) | Strategia UE pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon (24) – și implicațiile naționale și subnaționale asociate pentru reducerea emisiilor generate de sectorul transporturilor.
  Cadru național de politică pentru dezvoltarea pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi în sectorul transporturilor, în temeiul Directivei privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (25).
  Pachetul UE privind mobilitatea urbană (26) pentru măsuri puse în aplicare la nivel de oraș |
| Altele | Planurile privind calitatea aerului la nivel transnațional, național, regional și local în temeiul AAQD.
  Strategia UE în domeniul biodiversității și Directiva privind habitatele – în care habitatele sunt amenințate de eutrofizare (27).
  Planurile de management al bazinelor hidrografice în temeiul Directivei-cadru privind apa (28).
  Planurile naționale de acțiune privind nitrații (29).
  Strategii integrate pentru dezvoltarea urbană durabilă (30). |

Sectorul NFR

Planuri, programe și cerințe de raportare potențial relevante care trebuie avute în vedere

Producția de energie

Strategia UE privind uniunea energetică (21) – și obiectivele naționale asociate pentru sursele regenerabile de energie, eficiența energetică și reducerea emisiilor de GES.

Coerența ar trebui evaluată în raport cu planurile energetice și climatice naționale integrate ale statelor membre, astfel cum se subliniază în Regulamentul privind guvernanța uniunii energetice.

Agricultură

Ar trebui să se realizeze coerența cu prioritățile stabilite în programele de dezvoltare rurală (PDR) ale statelor membre. Coerența ar trebui evaluată în cadrul tuturor PDR adop tate de un stat membru. PDR și informațiile generale pot fi accesate prin intermediul rețelei europene pentru dezvoltare rurală a Comisiei (22).

Deșeuri

Strategia UE privind economia circulară (23) – și implicațiile naționale aferente pentru reciclare și reducerea depozitelor de deșeuri.

Transport (rutier/fără destinație rutieră)

Strategia UE pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon (24) – și implicațiile naționale și subnaționale asociate pentru reducerea emisiilor generate de sectorul transporturilor.

Cadru național de politică pentru dezvoltarea pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi în sectorul transporturilor, în temeiul Directivei privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (25).

Pachetul UE privind mobilitatea urbană (26) pentru măsuri puse în aplicare la nivel de oraș

Altele

Planurile privind calitatea aerului la nivel transnațional, național, regional și local în temeiul AAQD.

Strategia UE în domeniul biodiversității și Directiva privind habitatele – în care habitatele sunt amenințate de eutrofizare (27).

Planurile de management al bazinelor hidrografice în temeiul Directivei-cadru privind apa (28).

Planurile naționale de acțiune privind nitrații (29).

Strategii integrate pentru dezvoltarea urbană durabilă (30).

| 2.7.2.   Explicații ale motivelor alegerii măsurilor selectate și o evaluare a modului în care P și M asigură coerența cu planurile și programele stabilite în alte domenii de politică relevante



  Conținutul obligatoriu:


  Pe baza rezultatelor analizei efectuate anterior, statele membre au obligația de a raporta cu privire la coerența P și M suplimentare selectate pentru a fi incluse în PNCPA cu obiective privind calitatea aerului și cu alte cerințe naționale sau ale Uniunii, după cum urmează:






  — | Coerența cu obiectivele privind calitatea aerului pe teritoriul propriu și, după caz, în statele membre învecinate |
| --- | --- |

2.7.2.   Explicații ale motivelor alegerii măsurilor selectate și o evaluare a modului în care P și M asigură coerența cu planurile și programele stabilite în alte domenii de politică relevante

Conținutul obligatoriu:

Pe baza rezultatelor analizei efectuate anterior, statele membre au obligația de a raporta cu privire la coerența P și M suplimentare selectate pentru a fi incluse în PNCPA cu obiective privind calitatea aerului și cu alte cerințe naționale sau ale Uniunii, după cum urmează:

—

Coerența cu obiectivele privind calitatea aerului pe teritoriul propriu și, după caz, în statele membre învecinate

| — | Coerența cu alte planuri și programe relevante instituite în temeiul cerințelor prevăzute în legislația națională sau a Uniunii. |
| --- | --- |

—

Coerența cu alte planuri și programe relevante instituite în temeiul cerințelor prevăzute în legislația națională sau a Uniunii.

Conținut opțional:

| — | O explicație cu privire la alegerea făcută între măsurile avute în vedere la secțiunea 2.6.1 pentru a determina setul final de măsuri selectate. |
| --- | --- |

—

O explicație cu privire la alegerea făcută între măsurile avute în vedere la secțiunea 2.6.1 pentru a determina setul final de măsuri selectate.

2.8.   Impacturile combinate preconizate ale P și M („cu măsuri suplimentare”, CMS) asupra reducerii emisiilor, calității aerului și a mediului înconjurător, precum și incertitudinile aferente

2.8.1.   
  Îndeplinirea preconizată a angajamentelor de reducere a emisiilor

Următoarele impacturi combinate pentru toate măsurile selectate trebuie să fie evaluate cantitativ: Impactul tuturor P și M selectate asupra emisiilor fiecărui poluant din Directiva PNE pentru 2020, 2025 și 2030;

2.8.2.   
  Traiectoria non-liniară pentru reducerile de emisii

În cazul în care reducerea preconizată a emisiilor în temeiul scenariului CMS nu conduce la o traiectorie liniară între 2020 și 2030, statele membre trebuie să furnizeze informații justificative care confirmă faptul că măsurile adoptate vor îndeplini angajamentele de reducere a emisiilor pentru 2030. Informațiile justificative respective ar trebui să evidențieze analiza efectuată în vederea reducerii emisiilor în cazul seriilor cronologice și să explice de ce reducerea nu va fi efectuată în mod liniar. O traiectorie non-liniară este acceptabilă numai în condițiile în care există dovezi care demonstrează că aceasta este mai eficientă din punct de vedere economic sau tehnic și nu afectează îndeplinirea niciunui angajament de reducere pentru 2030 [articolul 4 alineatul (2)].

Statul membru trebuie să demonstreze, de asemenea, că, începând din 2025, traiectoria non-liniară devine convergentă cu traiectoria liniară pentru a îndeplini aceleași angajamente de reducere a emisiilor pentru 2030. Informațiile privind traiectoria preconizată a reducerilor de emisii, inclusiv situația în 2025, ar trebui să fie incluse în propunerile PNCPA prezentate publicului în vederea consultării, în conformitate cu cerințele de la articolul 6 alineatul (5) din directivă.

Linia gri din figura 2 de mai jos prezintă un exemplu de traiectorie liniară de reducere a emisiilor între angajamentele de reducere a emisiilor pentru 2020 și 2030. În exemplul prezentat, în cadrul scenariului CMS de prognoze privind emisiile (linia portocalie punctată), atât angajamentele din 2020, cât și cele din 2030 sunt îndeplinite, însă reducerile de emisii realizate între 2020 și 2030 nu urmează o traiectorie liniară. Explicația ar trebui să indice motivul pentru care măsurile suplimentare în vederea atingerii plafonului traiectoriei liniare în 2025 ar atrage costuri disproporționate [partea 1 punctul 1 litera (d) din anexa III].

Caracterizarea „costurilor disproporționate”

În temeiul strategiei comune de punere în aplicare a Directivei-cadru privind apa, au fost elaborate orientări privind derogările de la obiectivele de mediu. Se acordă o atenție deosebită „costurilor disproporționate”, a se vedea:

http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/economics/pdf/Guidance_document%2020.pdf

În Raportul Comisiei privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a programului de măsuri din 2015 prevăzut în Directiva-cadru privind apa, se prezintă observații suplimentare cu privire la interpretarea costurilor disproporționate de către statele membre. A se vedea:

http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/pdf/4th_report/CSWD%20Report%20on%20WFD%20PoMs.pdf

Studiul de evaluare recent încheiat în sprijinul verificării adecvării de către Comisie a Directivei Păsări și a Directivei Habitate oferă, de asemenea, informații cu privire la interpretarea costurilor disproporționate. A se vedea:

http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/fitness_check/docs/study_evaluation_support_fitness_check_nature_directives.pdf

Figura 2

Exemplu de scenariu de reducere a emisiilor care nu are ca rezultat o traiectorie liniară între 2020 și 2030

Image 2

2.8.3.   
  Utilizarea mecanismelor de flexibilitate

A se vedea partea 1 punctul 1 litera (e) din anexa III

Directiva include o dispoziție care permite utilizarea mecanismelor de flexibilitate în ceea ce privește raportarea inventarelor naționale de emisii în anumite circumstanțe (a se vedea articolul 5). În cazul mecanismelor de flexibilitate care existau deja în Protocolul de la Göteborg (revizuit) (31), condițiile din directivă sunt aliniate cu cele deja stabilite în temeiul CLRTAP, deși directiva a introdus o serie de restricții suplimentare. În plus, utilizarea mecanismelor de flexibilitate necesită aprobare anuală din partea Comisiei Europene.

Mecanismele de flexibilitate prevăzute la articolul 5 alineatul (2) și la articolul 5 alineatul (4) din directivă se aplică, în principal, cazurilor în care circumstanțe excepționale conduc la nerespectarea neplanificată a angajamentelor de reducere a emisiilor și, prin urmare, nu sunt relevante în ceea ce privește formularea pentru prima dată a PNCPA (dar pot fi relevante pentru actualizări ulterioare). Cu toate acestea, mecanismul de flexibilitate descris la articolul 5 alineatul (3) este unul care ar putea fi luat în considerare în planificare:

„În cazul în care, într-un anumit an, un stat membru pentru care unul sau mai multe angajamente de reducere prevăzute în anexa II sunt stabilite la un nivel mai strict decât reducerea eficientă din punctul de vedere al costurilor identificată în STPA 16, nu poate respecta angajamentul relevant de reducere a emisiilor după ce a pus în aplicare toate măsurile eficiente din punctul de vedere al costurilor, se consideră că respectă angajamentul de reducere a emisiilor relevant pe o perioadă de maximum cinci ani, cu condiția ca pentru fiecare din acei ani să se compenseze nerespectarea respectivă printr-o reducere echivalentă a emisiilor altui poluant menționat în anexa II.”

Un stat membru care îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (3) și care dorește să utilizeze flexibilitatea ar trebui să se asigure că PNCPA include măsuri care garantează că:

| — | angajamentul de reducere în cauză este respectat în termen de cinci ani; |
| --- | --- |

—

angajamentul de reducere în cauză este respectat în termen de cinci ani;

| — | excedentul este compensat în fiecare an în care acesta persistă. |
| --- | --- |

—

excedentul este compensat în fiecare an în care acesta persistă.

2.8.4.   
  Îmbunătățirea preconizată a calității aerului

Pentru a demonstra îmbunătățirea preconizată a calității aerului în temeiul unui scenariu CMS, statele membre ar putea stabili următoarele elemente:

| (a) | numărul preconizat de zone de control al calității aerului neconforme și conforme (din toate zonele) pentru anii 2020, 2025 și 2030; |
| --- | --- |

(a)

numărul preconizat de zone de control al calității aerului neconforme și conforme (din toate zonele) pentru anii 2020, 2025 și 2030;

| (b) | depășiri maxime preconizate ale valorilor-limită pentru calitatea aerului și ale indicatorilor medii de expunere pentru anii 2020, 2025 și 2030; |
| --- | --- |

(b)

depășiri maxime preconizate ale valorilor-limită pentru calitatea aerului și ale indicatorilor medii de expunere pentru anii 2020, 2025 și 2030;

| (c) | În cazul în care nu sunt disponibile date cantitative, îmbunătățirea calitativă preconizată a calității aerului (CMS) și a gradului de respectare. |
| --- | --- |

(c)

În cazul în care nu sunt disponibile date cantitative, îmbunătățirea calitativă preconizată a calității aerului (CMS) și a gradului de respectare.

Raportarea previziunilor „CMS” privind calitatea aerului ar trebui, de preferință, să includă hărți care să prezinte evoluția preconizată a concentrațiilor în temeiul scenariului CMS, cel puțin pentru următorii poluanți: NO2, PM10, PM2.5 și O3, precum și pentru alți poluanți din AAQD în cazul cărora un stat membru se confruntă cu probleme semnificative. Utilizarea histogramelor care arată evoluția preconizată, în temeiul scenariului CMS, a numărului de zone neconforme, depășirea maximă la nivel național și (pentru PM2.5) indicatorul mediu de expunere sunt aspecte care ar trebui, de asemenea, să fie luate în considerare. Histograma ar trebui să includă numărul total de zone ca referință.

2.8.5.   
  Impacturile preconizate asupra mediului

În cazul în care statele membre includ impacturile preconizate ale scenariului CMS asupra mediului pentru 2020, 2025 și 2030 în PNCPA, indicatorii ar trebui să fie aliniați cu cei utilizați în temeiul Convenției privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi cu privire la expunerea ecosistemelor la acidificare, la eutrofizare și la nivelul de ozon (32). Statele membre pot furniza o descriere calitativă a acestor impacturi sau pot cuantifica impacturile în ceea ce privește proporția (%) din teritoriul statelor membre expusă:

| (a) | acidificării ca urmare a depășirii pragului critic; |
| --- | --- |

(a)

acidificării ca urmare a depășirii pragului critic;

| (b) | eutrofizării ca urmare a depășirii pragului critic; |
| --- | --- |

(b)

eutrofizării ca urmare a depășirii pragului critic;

| (c) | nivelului de ozon ca urmare a depășirii pragului critic. |
| --- | --- |

(c)

nivelului de ozon ca urmare a depășirii pragului critic.

| 2.8.   Impacturile combinate preconizate ale P și M („cu măsuri suplimentare”, CMS) asupra reducerii emisiilor, calității aerului pe teritoriul propriu și în statele membre învecinate și asupra mediului înconjurător, precum și incertitudinile aferente

  În cazul P și M selectate în vederea adoptării, se analizează impacturile combinate ale P și M asupra reducerii emisiilor și, eventual, asupra calității aerului și a mediului, precum și incertitudinile aferente.


  Conținutul obligatoriu:



  Îndeplinirea preconizată a angajamentelor de reducere a emisiilor (CMS)

  Pentru a demonstra îndeplinirea preconizată a angajamentelor de reducere a emisiilor în temeiul unui scenariu CMS, conținutul de la această secțiune include următoarele informații la nivel de program:






  (a) | Angajamentele naționale de reducere a emisiilor (astfel cum sunt raportate în directivă); |
| --- | --- |

2.8.   Impacturile combinate preconizate ale P și M („cu măsuri suplimentare”, CMS) asupra reducerii emisiilor, calității aerului pe teritoriul propriu și în statele membre învecinate și asupra mediului înconjurător, precum și incertitudinile aferente

În cazul P și M selectate în vederea adoptării, se analizează impacturile combinate ale P și M asupra reducerii emisiilor și, eventual, asupra calității aerului și a mediului, precum și incertitudinile aferente.

Conținutul obligatoriu:

Îndeplinirea preconizată a angajamentelor de reducere a emisiilor (CMS)

Pentru a demonstra îndeplinirea preconizată a angajamentelor de reducere a emisiilor în temeiul unui scenariu CMS, conținutul de la această secțiune include următoarele informații la nivel de program:

(a)

Angajamentele naționale de reducere a emisiilor (astfel cum sunt raportate în directivă);

| (b) | Emisii (kt) pentru anul de referință 2005, precum și emisiile preconizate pentru 2020, 2025 și 2030; |
| --- | --- |

(b)

Emisii (kt) pentru anul de referință 2005, precum și emisiile preconizate pentru 2020, 2025 și 2030;

| (c) | Progresele preconizate exprimate drept procent din anul de referință, pentru a se compara cu angajamentele de reducere a emisiilor; |
| --- | --- |

(c)

Progresele preconizate exprimate drept procent din anul de referință, pentru a se compara cu angajamentele de reducere a emisiilor;

| (d) | După caz, și anume atunci când este evidentă o traiectorie non-liniară de reducere a emisiilor, o dovadă că aceasta este mai eficientă din punct de vedere tehnic sau economic, că nu va compromite realizarea niciunui angajament de reducere în 2030 și că traiectoria va deveni convergentă cu traiectoria liniară începând cu 2025; |
| --- | --- |

(d)

După caz, și anume atunci când este evidentă o traiectorie non-liniară de reducere a emisiilor, o dovadă că aceasta este mai eficientă din punct de vedere tehnic sau economic, că nu va compromite realizarea niciunui angajament de reducere în 2030 și că traiectoria va deveni convergentă cu traiectoria liniară începând cu 2025;

| (e) | După caz, și anume atunci când este necesar, a se furniza o prezentare a utilizării mecanismelor de flexibilitate. |
| --- | --- |

(e)

După caz, și anume atunci când este necesar, a se furniza o prezentare a utilizării mecanismelor de flexibilitate.

Conținut opțional:

Îmbunătățirea preconizată a calității aerului (CMS)

Impacturile preconizate asupra mediului (CMS)

3.   MONITORIZAREA PROGRESELOR ÎNREGISTRATE ÎN CEEA CE PRIVEȘTE PUNEREA ÎN APLICARE A P ȘI M ȘI A PROGRAMULUI NAȚIONAL DE CONTROL AL POLUĂRII ATMOSFERICE

Monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare ar trebui să fie considerată ca făcând parte din conceperea și punerea în aplicare ulterioară a P și M suplimentare și a PNCPA în ansamblu. Prezentele orientări se concentrează asupra elaborării PNCPA inițial, prin urmare, monitorizarea progreselor este descrisă în acest context ca fiind parte dintr-un ciclu continuu. Este recunoscut faptul că monitorizarea PNCPA inițial va constitui baza pentru elaborarea actualizărilor ulterioare ale PNCPA, în cazul în care se schimbă circumstanțele și sunt necesare ajustări. Cu toate acestea, prezentul document nu oferă îndrumări cu privire la modul de realizare a acestui demers.

Instrumentul CE intitulat Setul de instrumente pentru o mai bună legiferare # 35 (33), deși nu este adresat direct statelor membre, poate oferi orientări privind mecanismele și indicatorii de monitorizare pentru punerea în aplicare a politicilor în ceea ce privește elaborarea politicilor UE. Aspectele legate de setul de instrumente pot fi utilizate pentru a sprijini statele membre în ceea ce privește mecanismele și indicatorii de monitorizare pentru PNCPA inițial al acestora. Monitorizarea punerii în aplicare a PNCPA ar trebui să facă parte integrantă din programul inițial. În plus, statele membre ar trebui să planifice demersurile de evaluare pentru fiecare P și M în parte pentru a stabili dacă, la nivel de P și M, obiectivele au fost atinse în mod eficace și eficient, precum și motivele succesului sau eșecului unei P și M.

Metodele de determinare a progreselor înregistrate de P și M actuale au fost descrise la secțiunea 2.4. Este recunoscut faptul că, pentru măsurile adoptate (CM), pot exista în continuare date limitate cu privire la progresele înregistrate până în prezent în ceea ce privește punerea în aplicare. Atunci când elaborează PNCPA, statele membre trebuie să se asigure că progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a PNCPA în ansamblu, precum și a P și M suplimentare individuale, sunt monitorizate prin colectarea continuă și sistematică de date. Ar trebui stabilite obiective intermediare, după caz, pentru a se asigura detectarea timpurie a oricăror probleme legate de punerea în aplicare și executarea PNCPA și a P și M. Pentru PNCPA în ansamblu, monitorizarea progreselor trebuie realizată în raport cu traiectoria reducerilor de emisii stabilită în cadrul PNCPA inițial.

Monitorizarea PNCPA și a fiecărei P și M în parte ar trebui realizată pe parcursul ciclului de viață al acestora și la nivelurile relevante de punere în aplicare (și anume, național/regional/local):

| — | punerea în aplicare: introducerea P și M în acte cu putere de lege, planuri și programe la nivel local, regional și/sau național, astfel cum este definit în PNCPA; |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare: introducerea P și M în acte cu putere de lege, planuri și programe la nivel local, regional și/sau național, astfel cum este definit în PNCPA;

| — | aplicarea: monitorizarea progreselor în ceea ce privește P și M în raport cu obiectivele lor inițiale. Acest lucru ar trebui sprijinit prin monitorizarea unor indicatori specifici, astfel cum se descrie mai jos; |
| --- | --- |

—

aplicarea: monitorizarea progreselor în ceea ce privește P și M în raport cu obiectivele lor inițiale. Acest lucru ar trebui sprijinit prin monitorizarea unor indicatori specifici, astfel cum se descrie mai jos;

| — | respectarea și asigurarea respectării: monitorizarea acțiunilor specifice întreprinse de operatori, autorități și agenții, monitorizarea controalelor care au avut loc și a măsurilor luate pentru asigurarea respectării. |
| --- | --- |

—

respectarea și asigurarea respectării: monitorizarea acțiunilor specifice întreprinse de operatori, autorități și agenții, monitorizarea controalelor care au avut loc și a măsurilor luate pentru asigurarea respectării.

Monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a PNCPA și a P și M suplimentare ar trebui realizată pe baza unui set de indicatori stabiliți la nivel de program și la nivelul fiecărei P și M în parte.

La definirea indicatorilor pentru PNCPA și pentru fiecare P și M în parte, statele membre ar trebui să se asigure că aceștia sunt RACER, și anume relevanți (legați de obiectivele PNCPA și P și M), acceptați (de către părțile interesate relevante), credibili (ușor de interpretat), elementari (ușor de monitorizat) și robuști (împotriva manipulării). Indicatorii pot fi atât cantitativi, cât și calitativi. Selecția exactă a indicatorilor depinde de conținutul și de cadrul administrativ în care sunt stabilite PNCPA și fiecare P și M în parte. În cazul P și M menite să reducă în mod direct emisiile, ar trebui să se monitorizeze cel puțin modificarea emisiilor anuale și contribuția la concentrațiile provenite din surse afectate. În tabelul 2 sunt prezentate câteva exemple de indicatori posibili.

Tabelul 2

Exemple de indicatori pentru monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare și executarea PNCPA și a P și M suplimentare

| Etapa din ciclul de elaborare a politicilor | Monitorizare | PNCPA (toate P și M) | P și M individuale |
| --- | --- | --- | --- |
| Punere în aplicare („rezultate”) | Indicatorii se referă la rezultatele punerii în aplicare a unei intervenții | Actualizarea actelor cu putere de lege și a actelor administrative relevante
  Numărul autorităților locale care au actualizat planurile locale privind calitatea aerului | Nr. de vehicul-kilometri reduși;
  Introducerea vehiculelor cu emisii reduse;
  Ponderea instalațiilor care aplică un sistem avansat de reducere a emisiilor;
  Numărul de cazane de uz casnic înlocuite;
  Case dotate cu izolație |
| Executare („rezultate și impacturi”) | Indicatori referitori la obiectivul principal al intervenției | Reducerea emisiilor anuale realizată în raport cu traiectoria planificată de reducere a emisiilor
  Reducerea concentrațiilor de poluanți din aer | Emisii anuale provenite de la sursă
  Contribuția sursei la concentrațiile de poluanți din aer |

Etapa din ciclul de elaborare a politicilor

Monitorizare

PNCPA (toate P și M)

P și M individuale

Punere în aplicare („rezultate”)

Indicatorii se referă la rezultatele punerii în aplicare a unei intervenții

Actualizarea actelor cu putere de lege și a actelor administrative relevante

Numărul autorităților locale care au actualizat planurile locale privind calitatea aerului

Nr. de vehicul-kilometri reduși;

Introducerea vehiculelor cu emisii reduse;

Ponderea instalațiilor care aplică un sistem avansat de reducere a emisiilor;

Numărul de cazane de uz casnic înlocuite;

Case dotate cu izolație

Executare („rezultate și impacturi”)

Indicatori referitori la obiectivul principal al intervenției

Reducerea emisiilor anuale realizată în raport cu traiectoria planificată de reducere a emisiilor

Reducerea concentrațiilor de poluanți din aer

Emisii anuale provenite de la sursă

Contribuția sursei la concentrațiile de poluanți din aer

4.   CONSULTAREA PUBLICULUI ȘI A AUTORITĂȚILOR COMPETENTE ȘI CONSULTAREA TRANSFRONTALIERĂ

A se vedea articolul 6 alineatul (5) și articolul 6 alineatul (6)

În conformitate cu Directiva 2003/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului (34) de instituire a participării publicului la elaborarea anumitor planuri și programe privind mediul, statele membre consultă publicul și autoritățile competente în cauză cu privire la proiectul PNCPA inițial înainte de finalizarea acestuia [articolul 6 alineatul (5) din Directiva PNE]. Directiva 2003/35/CE a fost modificată pentru a include PNCPA din statele membre în rândul planurilor și programelor relevante menționate în anexa I la aceasta. După caz, se organizează consultări transfrontaliere [articolul 6 alineatul (6) din Directiva PNE].

Procesul de consultare ar trebui să fie conceput astfel încât să garanteze că publicul și autoritățile relevante beneficiază din timp de reale posibilități de a participa la toate aspectele legate de elaborarea PNCPA și de actualizări semnificative [articolul 6 alineatul (5) din Directiva PNE]. Considerentul 26 stabilește că respectiva consultare ar trebui să aibă loc „... în faza când toate opțiunile privind politicile și măsurile sunt încă deschise” și înainte de finalizare, cu alte cuvinte, într-un moment al procesului în care este încă posibil să se modifice conținutul planului, pe baza răspunsurilor la consultare din partea publicului și a autorităților competente relevante. Publicul, astfel cum este menționat în directivă, include toate părțile interesate – de la membri ai publicului larg la ONG-uri din domeniul mediului și asociații profesionale din industrie. Autoritățile competente relevante le includ pe cele cu „... responsabilități specifice în materie de mediu în domeniul poluării atmosferice, al calității aerului și al gestionării acesteia la toate nivelurile”, prin urmare la nivel național, regional și local, care ar putea fi vizate de punerea în aplicare a PNCPA.

În măsura în care acest lucru este posibil, toate consultările care au avut loc în timpul elaborării programului național ar trebui să fie documentate în mod clar. Se așteaptă ca statele membre să respecte orientările naționale privind organizarea de consultări cu părțile interesate (dacă acestea există).

În conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din Directiva 2003/35/CE, procedura de participare a publicului prevăzută în această directivă nu se aplică planurilor și programelor pentru care se realizează o procedură de participare a publicului în conformitate cu Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului (35) („Directiva ESM”).

Directiva ESM se aplică de sine stătător, iar statele membre trebuie să își evalueze PNCPA în consecință. O evaluare strategică de mediu (ESM) în temeiul Directivei ESM trebuie efectuată pentru un PNCPA dacă programul îndeplinește toate cele patru criterii prevăzute la articolul 2 litera (a) și la articolul 3 alineatul (2) din Directiva ESM, și anume dacă planul sau programul:

| (i) | face obiectul elaborării și/sau al adoptării de către o autoritate de la nivel național, regional sau local; |
| --- | --- |

(i)

face obiectul elaborării și/sau al adoptării de către o autoritate de la nivel național, regional sau local;

| (ii) | este impus prin acte cu putere de lege, de reglementare sau prin acte administrative; |
| --- | --- |

(ii)

este impus prin acte cu putere de lege, de reglementare sau prin acte administrative;

| (iii) | este elaborat pentru oricare dintre sectoarele enumerate la articolul 3 alineatul (2) litera (a) din Directiva ESM; și |
| --- | --- |

(iii)

este elaborat pentru oricare dintre sectoarele enumerate la articolul 3 alineatul (2) litera (a) din Directiva ESM; și

| (iv) | stabilește cadrul pentru autorizarea viitoare a elaborării proiectelor enumerate în anexele I și II la Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (36) („Directiva EIA”). |
| --- | --- |

(iv)

stabilește cadrul pentru autorizarea viitoare a elaborării proiectelor enumerate în anexele I și II la Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (36) („Directiva EIA”).

ESM trebuie efectuată în timpul elaborării PNCPA și înainte de adoptarea acestora. Modificările minore ale planurilor și programelor care au făcut obiectul unei evaluări strategice de mediu necesită o evaluare de mediu numai în cazul în care statul membru stabilește că este probabil ca acestea să aibă un impact semnificativ asupra mediului.

Consultarea transfrontalieră

La momentul elaborării proiectului PNCPA [articolul 6 alineatul (6)], poate fi necesară o consultare transfrontalieră. Acest lucru ar fi valabil, de exemplu, în cazul în care s-a identificat în mod clar că sursele de poluare existente provoacă probleme transfrontaliere localizate pentru un alt stat membru; de exemplu, o concentrare a producției de energie sau a industriei grele și/sau a zonelor urbane (și a traficului asociat) aproape de o frontieră. În acest caz, este necesar să se țină seama de impactul transfrontalier relevant în cazul în care se iau în considerare P și M suplimentare în temeiul Directivei PNE și ar putea fi necesare acțiuni comune cu statele membre și țările terțe învecinate.

În cazul în care se aplică Directiva ESM, statele membre desfășoară consultări transfrontaliere înainte de adoptare atunci când punerea în aplicare a PNCPA ale acestora poate avea un efect semnificativ asupra mediului în alt stat membru sau dacă un stat membru care ar putea fi afectat în mod semnificativ solicită acest lucru (articolul 7 din Directiva ESM).

Scopul este de a facilita cooperarea transfrontalieră în ceea ce privește gestionarea calității aerului ca resursă comună, prin asigurarea unui forum de comunicare (37).

AAQD atrage atenția în mod special asupra caracterului transfrontalier al PM și al O3. În temeiul AAQD, statele membre trebuie să coopereze între ele în cazul în care sunt raportate depășiri „datorită unui transport important de poluanți atmosferici sau de precursori ai acestora și, unde este cazul, stabilesc acțiuni comune” (articolul 25 din AAQD).

Trimitere la consultarea din cadrul PNCPA

Informațiile cu privire la sursa unde pot fi accesate rezultatele complete ale consultărilor (de exemplu, link-ul) ar trebui furnizate în cadrul PNCPA.

Rolul părților interesate în identificarea și evaluarea unor P și M suplimentare

În timpul identificării și al evaluării măsurilor potențiale, autoritățile responsabile cu pregătirea PNCPA ar trebui să se consulte cu alte departamente și agenții guvernamentale relevante (de exemplu, cele responsabile de reglementarea surselor de emisii specifice), precum și cu alte părți interesate care ar putea avea informații cu privire la măsurile suplimentare actuale și potențiale care ar putea fi instituite. Exemple de tipuri de contribuții care trebuie solicitate sunt prezentate mai jos.

| Grupul părților interesate | Identificarea P și M | Evaluarea P și M |
| --- | --- | --- |
| Alte departamente și agenții guvernamentale | Tipuri de instrumente de politică care au funcționat bine în anumite domenii / sectoare de politică
  Priorități în alte domenii de politică (pentru a asigura coerența cu planurile și programele existente)
  Informații privind eventualele măsuri viitoare planificate deja în vederea adoptării | Fezabilitatea globală a punerii în aplicare
  Nivelul la care măsura ar putea fi pusă în aplicare
  Surse de finanțare
  Asigurarea respectării |
| Autorități regionale și locale | Experiența punerii în aplicare a măsurilor până în prezent
  Măsurile în vigoare în prezent | |
| Părțile interesate afectate de P și M / utilizatorii finali (de exemplu, industria, ONG-urile, locuitorii din zonele urbane) | Experiența punerii în aplicare a măsurilor până în prezent
  Măsurile în vigoare în prezent | Fezabilitatea măsurilor (și anume, compatibilitatea cu măsurile actuale, restricțiile tehnice)
  Costurile preconizate și eficacitatea măsurii
  Asimilarea măsurii (legată de acceptabilitate)
  Data la care este probabil să se realizeze reducerile de emisii |

Grupul părților interesate

Identificarea P și M

Evaluarea P și M

Alte departamente și agenții guvernamentale

Tipuri de instrumente de politică care au funcționat bine în anumite domenii / sectoare de politică

Priorități în alte domenii de politică (pentru a asigura coerența cu planurile și programele existente)

Informații privind eventualele măsuri viitoare planificate deja în vederea adoptării

Fezabilitatea globală a punerii în aplicare

Nivelul la care măsura ar putea fi pusă în aplicare

Surse de finanțare

Asigurarea respectării

Autorități regionale și locale

Experiența punerii în aplicare a măsurilor până în prezent

Măsurile în vigoare în prezent

Părțile interesate afectate de P și M / utilizatorii finali (de exemplu, industria, ONG-urile, locuitorii din zonele urbane)

Experiența punerii în aplicare a măsurilor până în prezent

Măsurile în vigoare în prezent

Fezabilitatea măsurilor (și anume, compatibilitatea cu măsurile actuale, restricțiile tehnice)

Costurile preconizate și eficacitatea măsurii

Asimilarea măsurii (legată de acceptabilitate)

Data la care este probabil să se realizeze reducerile de emisii

5.   DISEMINAREA PNCPA

A se vedea articolul 14 alineatul (1)

Statele membre trebuie să își disemineze în mod activ și sistematic PNCPA către publicul larg, prin publicarea acestuia pe un site internet accesibil publicului [articolul 14 alineatul (1)]. În conformitate cu cerințele prevăzute în Convenția CEE-ONU privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu (Convenția de la Aarhus), statele membre sunt obligate să asigure accesul publicului la informațiile despre mediu (Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului) (38).

Directiva le impune, de asemenea, statelor membre să difuzeze seturi de date și informații raportate în conformitate cu articolul 10, pe un site internet accesibil publicului. Pentru a facilita utilizarea tuturor informațiilor raportate în temeiul directivei, statele membre ar trebui să aibă în vedere includerea, în PNCPA, de linkuri către toate seturile de date și rapoartele, pe lângă PNCPA al acestora, inclusiv link-uri către:

| — | inventarele naționale de emisii, inclusiv inventarul ajustat al emisiilor, dacă este cazul; |
| --- | --- |

—

inventarele naționale de emisii, inclusiv inventarul ajustat al emisiilor, dacă este cazul;

| — | prognozele naționale de emisii; |
| --- | --- |

—

prognozele naționale de emisii;

| — | raportul informativ de inventariere; și |
| --- | --- |

—

raportul informativ de inventariere; și

| — | rapoarte și informații suplimentare comunicate Comisiei în conformitate cu articolul 10, inclusiv amplasarea siturilor de monitorizare și indicatorii asociați pentru monitorizarea impactului poluării atmosferice asupra ecosistemelor, precum și datele de monitorizare ulterioare. |
| --- | --- |

—

rapoarte și informații suplimentare comunicate Comisiei în conformitate cu articolul 10, inclusiv amplasarea siturilor de monitorizare și indicatorii asociați pentru monitorizarea impactului poluării atmosferice asupra ecosistemelor, precum și datele de monitorizare ulterioare.

Sugestii suplimentare privind cele mai bune practici:

| — | Ar trebui elaborat un plan de comunicare pentru a sprijini diseminarea PNCPA. De exemplu, acesta ar putea stabili publicul-țintă pentru PNCPA (identificând autoritățile, agențiile, orașele sau organismele de cercetare principale), precum și o listă a contactelor mass-media și un calendar pentru emiterea de comunicate de presă privind PNCPA. De asemenea, acesta ar putea include indicatori pentru determinarea nivelului de implicare a publicului în cadrul PNCPA (cum ar fi stabilirea unui obiectiv pentru numărul de accesări ale paginii de internet). |
| --- | --- |

—

Ar trebui elaborat un plan de comunicare pentru a sprijini diseminarea PNCPA. De exemplu, acesta ar putea stabili publicul-țintă pentru PNCPA (identificând autoritățile, agențiile, orașele sau organismele de cercetare principale), precum și o listă a contactelor mass-media și un calendar pentru emiterea de comunicate de presă privind PNCPA. De asemenea, acesta ar putea include indicatori pentru determinarea nivelului de implicare a publicului în cadrul PNCPA (cum ar fi stabilirea unui obiectiv pentru numărul de accesări ale paginii de internet).

| — | Publicarea de sinteze fără caracter tehnic destinate publicului pentru a explica scopul PNCPA și conținutul acestuia. |
| --- | --- |

—

Publicarea de sinteze fără caracter tehnic destinate publicului pentru a explica scopul PNCPA și conținutul acestuia.

6.   APENDICE: SET DE INSTRUMENTE ÎN SPRIJINUL ANALIZEI ȘI AL SELECTĂRII POLITICILOR ȘI MĂSURILOR SUPLIMENTARE

În acest apendice sunt prezentate exemple de metode analitice și de rezultate raportate, pentru a facilita analiza și selectarea politicilor și măsurilor suplimentare. Se fac trimiteri la secțiunile relevante din corpul principal al orientărilor.

6.1.   Rezumatul evaluării impactului măsurilor anterioare, actuale și planificate asupra calității aerului

Acoperirea următoarelor elemente este considerată a fi cea mai bună practică atunci când se prezintă impacturile PNCPA asupra calității aerului și a mediului. Pentru a evita repetarea din PNCPA inițial, se recomandă ca datele istorice să fie prezentate împreună cu datele preconizate, ori de câte ori acest lucru este posibil. În continuare sunt prezentate exemple de dovezi care trebuie incluse.

—   
  Următoarele informații pentru anul de referință (2005) și pentru cel mai recent an de raportare:

| — | Hărți ale concentrațiilor actuale din aer, cel puțin pentru următorii poluanți: NO2, PM10, PM2.5 și O3, precum și pentru alți poluanți din AAQD în cazul cărora un stat membru se confruntă cu probleme semnificative. Un exemplu este prezentat mai jos pentru concentrațiile medii anuale de PM2.5 în UE în 2005 și 2015 (a se vedea figurile 3 și 4). Exemplele prezentate mai jos sunt pentru UE în ansamblu, dar în cadrul PNCPA sunt necesare doar informații la nivel de stat membru.

  Figura 3


  Concentrațiile medii anuale de PM2.5 în 2005






  Sursa: Compilare proprie (date din raportul STPA #16).

  Figura 4


  Concentrațiile medii anuale de PM2.5 în 2015






  Sursa: Compilare proprie (date din raportul STPA #16). |
| --- | --- |

—

Hărți ale concentrațiilor actuale din aer, cel puțin pentru următorii poluanți: NO2, PM10, PM2.5 și O3, precum și pentru alți poluanți din AAQD în cazul cărora un stat membru se confruntă cu probleme semnificative. Un exemplu este prezentat mai jos pentru concentrațiile medii anuale de PM2.5 în UE în 2005 și 2015 (a se vedea figurile 3 și 4). Exemplele prezentate mai jos sunt pentru UE în ansamblu, dar în cadrul PNCPA sunt necesare doar informații la nivel de stat membru.

Figura 3

Concentrațiile medii anuale de PM2.5 în 2005

Image 3

Sursa: Compilare proprie (date din raportul STPA #16).

Figura 4

Concentrațiile medii anuale de PM2.5 în 2015

Image 4

Sursa: Compilare proprie (date din raportul STPA #16).

| — | Histograma care indică numărul de zone neconforme și depășirea maximă la nivel național pentru NO2, PM10, PM2.5 și O3 și pentru alți poluanți din AAQD, în cazul cărora un stat membru se confruntă cu probleme semnificative. Pentru zonele neconforme, numărul total de zone ar trebui inclus ca referință. Un exemplu este prezentat mai jos:

  Figura 5


  Numărul de zone neconforme și depășiri maxime





  Notă: Graficul de mai sus prezintă depășiri maxime ale valorilor-limită anuale (în roșu) și valori-limită zilnice și orare (în albastru) pe axa secundară. Pentru ca figura să fie lizibilă, concentrațiile maxime și numărul de depășiri trebuie să fie de același ordin de mărime. |
| --- | --- |

—

Histograma care indică numărul de zone neconforme și depășirea maximă la nivel național pentru NO2, PM10, PM2.5 și O3 și pentru alți poluanți din AAQD, în cazul cărora un stat membru se confruntă cu probleme semnificative. Pentru zonele neconforme, numărul total de zone ar trebui inclus ca referință. Un exemplu este prezentat mai jos:

Figura 5

Numărul de zone neconforme și depășiri maxime

Image 5

Notă: Graficul de mai sus prezintă depășiri maxime ale valorilor-limită anuale (în roșu) și valori-limită zilnice și orare (în albastru) pe axa secundară. Pentru ca figura să fie lizibilă, concentrațiile maxime și numărul de depășiri trebuie să fie de același ordin de mărime.

—   
  Următoarele informații pentru scenariul CM, pentru anii 2020, 2025 și 2030 și pentru fiecare dintre poluanții menționați anterior:

| — | Hărți ale concentrațiilor preconizate în cadrul scenariului CM. Un exemplu în acest sens este prezentat mai jos pentru concentrațiile medii anuale preconizate de PM2.5 la nivelul UE în 2020, 2025 și 2030 (a se vedea figurile 6, 7 și 8). În cadrul PNCPA, sunt necesare doar informații la nivel de stat membru.

  Figura 6


  Concentrații medii anuale preconizate de PM2.5 în 2020 în cadrul scenariului CM





  Sursa: Compilare proprie (date din raportul STPA #16).

  Figura 7


  Concentrații medii anuale preconizate de PM2.5 în 2025 în cadrul scenariului CM





  Sursa: Compilare proprie (date din raportul STPA #16).

  Figura 8


  Concentrații medii anuale preconizate de PM2.5 în 2030 în cadrul scenariului CM





  Sursa: Compilare proprie (date din raportul STPA #16). |
| --- | --- |

—

Hărți ale concentrațiilor preconizate în cadrul scenariului CM. Un exemplu în acest sens este prezentat mai jos pentru concentrațiile medii anuale preconizate de PM2.5 la nivelul UE în 2020, 2025 și 2030 (a se vedea figurile 6, 7 și 8). În cadrul PNCPA, sunt necesare doar informații la nivel de stat membru.

Figura 6

Concentrații medii anuale preconizate de PM2.5 în 2020 în cadrul scenariului CM

Image 6

Sursa: Compilare proprie (date din raportul STPA #16).

Figura 7

Concentrații medii anuale preconizate de PM2.5 în 2025 în cadrul scenariului CM

Image 7

Sursa: Compilare proprie (date din raportul STPA #16).

Figura 8

Concentrații medii anuale preconizate de PM2.5 în 2030 în cadrul scenariului CM

Image 8

Sursa: Compilare proprie (date din raportul STPA #16).

| — | Histograma evoluției preconizate a numărului de zone neconforme. Informații privind depășirea maximă la nivel național și indicatorul mediu de expunere în cadrul scenariului CM (a se vedea figura 10 de mai jos). |
| --- | --- |

—

Histograma evoluției preconizate a numărului de zone neconforme. Informații privind depășirea maximă la nivel național și indicatorul mediu de expunere în cadrul scenariului CM (a se vedea figura 10 de mai jos).

—   
  Următoarele informații privind scenariul CMS, pentru anii 2020, 2025 și 2030 și pentru fiecare dintre poluanții menționați anterior:

| — | Hărți care arată diferența preconizată în ceea ce privește concentrațiile comparate cu cele care rezultă din punerea în aplicare a scenariului CM. Un exemplu în acest sens este prezentat mai jos pentru concentrațiile medii anuale preconizate de PM 2.5 la nivelul UE în 2030 (a se vedea figura 9). În cadrul PNCPA, sunt necesare doar informații la nivel de stat membru.

  Figura 9


  Concentrații medii anuale preconizate de PM2.5 în 2030 în cadrul scenariului CM





  Sursa: Compilare proprie (date din raportul STPA #16). |
| --- | --- |

—

Hărți care arată diferența preconizată în ceea ce privește concentrațiile comparate cu cele care rezultă din punerea în aplicare a scenariului CM. Un exemplu în acest sens este prezentat mai jos pentru concentrațiile medii anuale preconizate de PM 2.5 la nivelul UE în 2030 (a se vedea figura 9). În cadrul PNCPA, sunt necesare doar informații la nivel de stat membru.

Figura 9

Concentrații medii anuale preconizate de PM2.5 în 2030 în cadrul scenariului CM

Image 9

Sursa: Compilare proprie (date din raportul STPA #16).

| — | Histogramă care indică diferența preconizată în ceea ce privește numărul de zone neconforme, comparând preconizările rezultate în urma punerii în aplicare a scenariului CM cu scenariul CMS. Pentru zonele neconforme, numărul total de zone ar trebui să fie inclus ca referință. Un model de histogramă este prezentat mai jos (figura 10). |
| --- | --- |

—

Histogramă care indică diferența preconizată în ceea ce privește numărul de zone neconforme, comparând preconizările rezultate în urma punerii în aplicare a scenariului CM cu scenariul CMS. Pentru zonele neconforme, numărul total de zone ar trebui să fie inclus ca referință. Un model de histogramă este prezentat mai jos (figura 10).

| — | Tabelul sau figura care prezintă depășirile maxime (concentrațiile maxime și/sau numărul de depășiri) ale valorilor-limită preconizate în cadrul scenariului CMS.

  Figura 10


  Numărul zonelor neconforme în 2020 și 2030 în cadrul scenariilor CM și CMS |
| --- | --- |

—

Tabelul sau figura care prezintă depășirile maxime (concentrațiile maxime și/sau numărul de depășiri) ale valorilor-limită preconizate în cadrul scenariului CMS.

Figura 10

Numărul zonelor neconforme în 2020 și 2030 în cadrul scenariilor CM și CMS

Image 10

| — | Mai jos este prezentat un model de grafic pentru a indica preconizările referitoare la indicatorul mediu de expunere (IME) pentru PM2.5 și pentru a compara IME preconizat în cadrul scenariilor CM și CMS (39).

  Figura 11


  Date istorice și evoluția preconizată pentru Indicatorul mediu de expunere PM2.5 |
| --- | --- |

—

Mai jos este prezentat un model de grafic pentru a indica preconizările referitoare la indicatorul mediu de expunere (IME) pentru PM2.5 și pentru a compara IME preconizat în cadrul scenariilor CM și CMS (39).

Figura 11

Date istorice și evoluția preconizată pentru Indicatorul mediu de expunere PM2.5

Image 11

6.2.   Exemple (neexhaustive) de P și M specifice sursei de emisii/sectorului

| Sectorul | P și M potențiale |
| --- | --- |
| Producția de energie | — | Tehnologii de reducere a emisiilor (modernizarea celor existente și instalarea unora noi) |

Sectorul

P și M potențiale

Producția de energie

—

Tehnologii de reducere a emisiilor (modernizarea celor existente și instalarea unora noi)

| — | Introducerea unor valori-limită de emisie mai stricte decât cele impuse de legislația în vigoare (de exemplu, DEI) |
| --- | --- |

—

Introducerea unor valori-limită de emisie mai stricte decât cele impuse de legislația în vigoare (de exemplu, DEI)

| — | Trecerea la alți combustibili |
| --- | --- |

—

Trecerea la alți combustibili

| — | Stimularea producerii de energie incombustibilă din surse regenerabile |
| --- | --- |

—

Stimularea producerii de energie incombustibilă din surse regenerabile

| — | Măsuri de eficiență energetică |
| --- | --- |

—

Măsuri de eficiență energetică

| — | Standarde de calitate a carburanților |
| --- | --- |

—

Standarde de calitate a carburanților

Procese industriale

| — | Tehnologii de reducere a emisiilor (modernizarea celor existente și instalarea unora noi) |
| --- | --- |

—

Tehnologii de reducere a emisiilor (modernizarea celor existente și instalarea unora noi)

| — | Introducerea unor valori-limită de emisie mai stricte decât cele impuse de legislația în vigoare (de exemplu, DEI) |
| --- | --- |

—

Introducerea unor valori-limită de emisie mai stricte decât cele impuse de legislația în vigoare (de exemplu, DEI)

| — | Trecerea la alți combustibili |
| --- | --- |

—

Trecerea la alți combustibili

| — | Măsuri de eficiență energetică |
| --- | --- |

—

Măsuri de eficiență energetică

| — | Standarde de calitate a carburanților |
| --- | --- |

—

Standarde de calitate a carburanților

Utilizarea solvenților și a produselor, emisii fugitive

| — | Controlul utilizării solvenților |
| --- | --- |

—

Controlul utilizării solvenților

| — | Reformularea produselor |
| --- | --- |

—

Reformularea produselor

| — | Substituirea produselor |
| --- | --- |

—

Substituirea produselor

| — | Măsuri legate de achizițiile publice (de exemplu, marcajul rutier pe bază de apă) |
| --- | --- |

—

Măsuri legate de achizițiile publice (de exemplu, marcajul rutier pe bază de apă)

| — | Măsuri de îmbunătățire a calității informațiilor cu privire la utilizarea solvenților și a produselor și la emisiile lor fugitive, precum și a accesului consumatorilor la acestea |
| --- | --- |

—

Măsuri de îmbunătățire a calității informațiilor cu privire la utilizarea solvenților și a produselor și la emisiile lor fugitive, precum și a accesului consumatorilor la acestea

Agricultură

| — | A se vedea partea B din anexa III la directivă pentru lista de măsuri obligatorii și opționale de inclus în PNCPA |
| --- | --- |

—

A se vedea partea B din anexa III la directivă pentru lista de măsuri obligatorii și opționale de inclus în PNCPA

| — | Măsuri cu beneficii conexe legate de calitatea aerului și de schimbările climatice, cum ar fi: cele mai bune practici în agricultura de precizie și în instalațiile de biogaz, în ceea ce privește pășunatul extensiv pe pajiști și în agricultura ecologică. |
| --- | --- |

—

Măsuri cu beneficii conexe legate de calitatea aerului și de schimbările climatice, cum ar fi: cele mai bune practici în agricultura de precizie și în instalațiile de biogaz, în ceea ce privește pășunatul extensiv pe pajiști și în agricultura ecologică.

Deșeuri

| — | Optimizarea serviciilor de colectare a deșeurilor, a echipamentelor de reducere a deșeurilor din instalațiile de tratare a deșeurilor |
| --- | --- |

—

Optimizarea serviciilor de colectare a deșeurilor, a echipamentelor de reducere a deșeurilor din instalațiile de tratare a deșeurilor

| — | Măsuri de reducere a deșeurilor, în special a deșeurilor biodegradabile, cum ar fi deșeurile alimentare |
| --- | --- |

—

Măsuri de reducere a deșeurilor, în special a deșeurilor biodegradabile, cum ar fi deșeurile alimentare

Transport (rutier/fără destinație rutieră)

| — | Punerea în aplicare a unor planuri cuprinzătoare de mobilitate urbană durabilă (SUMP) de către orașe și a unor cadre naționale (financiare, legislative) relevante |
| --- | --- |

—

Punerea în aplicare a unor planuri cuprinzătoare de mobilitate urbană durabilă (SUMP) de către orașe și a unor cadre naționale (financiare, legislative) relevante

| — | Echipament de reducere a emisiilor (modernizarea filtrelor) |
| --- | --- |

—

Echipament de reducere a emisiilor (modernizarea filtrelor)

| — | Taxe orientate pentru transportul rutier și/sau pe tipuri de combustibil |
| --- | --- |

—

Taxe orientate pentru transportul rutier și/sau pe tipuri de combustibil

| — | Investiții în infrastructura de transport public cu emisii reduse, vehicule cu emisii reduse și acoperirea acestora |
| --- | --- |

—

Investiții în infrastructura de transport public cu emisii reduse, vehicule cu emisii reduse și acoperirea acestora

| — | Promovarea co-voiajării și a șofatului ecologic |
| --- | --- |

—

Promovarea co-voiajării și a șofatului ecologic

| — | Promovarea vehiculelor cu emisii zero, a vehiculelor cu emisii reduse și cu combustibili alternativi ecologici și a investițiilor în infrastructura aferentă (puncte de încărcare) |
| --- | --- |

—

Promovarea vehiculelor cu emisii zero, a vehiculelor cu emisii reduse și cu combustibili alternativi ecologici și a investițiilor în infrastructura aferentă (puncte de încărcare)

| — | Taxe de congestionare / zone cu nivel scăzut de emisii |
| --- | --- |

—

Taxe de congestionare / zone cu nivel scăzut de emisii

| — | Încurajarea mobilității active (ciclism, mers pe jos) |
| --- | --- |

—

Încurajarea mobilității active (ciclism, mers pe jos)

| — | Subvenționarea programelor de casare – promovarea reînnoirii parcurilor auto |
| --- | --- |

—

Subvenționarea programelor de casare – promovarea reînnoirii parcurilor auto

| — | O mai bună aplicare a standardelor privind emisiile existente (de exemplu, prin îmbunătățirea verificării conformității autovehiculelor) |
| --- | --- |

—

O mai bună aplicare a standardelor privind emisiile existente (de exemplu, prin îmbunătățirea verificării conformității autovehiculelor)

| — | Introducerea măsurilor de reducere a intensității traficului și a măsurilor de reducere a vitezei (cum ar fi zone unde se circulă cu 30 km/h) |
| --- | --- |

—

Introducerea măsurilor de reducere a intensității traficului și a măsurilor de reducere a vitezei (cum ar fi zone unde se circulă cu 30 km/h)

Sursele de combustie din gospodării

| — | Măsuri de eficiență energetică (de exemplu, izolare) |
| --- | --- |

—

Măsuri de eficiență energetică (de exemplu, izolare)

| — | Cerințe minime de calitate a combustibilului (pentru păcură și/sau lemn și alte tipuri de biomasă) |
| --- | --- |

—

Cerințe minime de calitate a combustibilului (pentru păcură și/sau lemn și alte tipuri de biomasă)

| — | Promovarea schimbării combustibililor, taxe specifice pentru cele mai poluante tipuri de combustibil |
| --- | --- |

—

Promovarea schimbării combustibililor, taxe specifice pentru cele mai poluante tipuri de combustibil

| — | (Subvenționarea de) modernizări ale echipamentelor, de exemplu programe de înlocuire a sobelor/cazanelor (pe bază de cărbune/cu lemne) |
| --- | --- |

—

(Subvenționarea de) modernizări ale echipamentelor, de exemplu programe de înlocuire a sobelor/cazanelor (pe bază de cărbune/cu lemne)

| — | O mai bună aplicare a standardelor de performanță existente pentru cazanele de uz casnic (de exemplu, prin îmbunătățirea supravegherii pieței pentru cazanele de uz casnic) |
| --- | --- |

—

O mai bună aplicare a standardelor de performanță existente pentru cazanele de uz casnic (de exemplu, prin îmbunătățirea supravegherii pieței pentru cazanele de uz casnic)

| — | Dispoziții privind informațiile și consolidarea capacităților (de exemplu, sensibilizarea cu privire la calitatea aerului, impactul încălzirii locuințelor, tipurile de echipamente de încălzire de uz casnic și funcționarea eficientă a acestora) |
| --- | --- |

—

Dispoziții privind informațiile și consolidarea capacităților (de exemplu, sensibilizarea cu privire la calitatea aerului, impactul încălzirii locuințelor, tipurile de echipamente de încălzire de uz casnic și funcționarea eficientă a acestora)

Sursa: Pornind de la Baza de date privind măsurile aferente multiplilor poluanți, Diegmann et al. (2014), Fundația RAC (2014), Evaluarea programelor naționale din 2006 în temeiul Directivei PNE, Catalogul CE al măsurilor privind calitatea aerului.

6.3.   Exemple de metode analitice pentru determinarea de P și M suplimentare necesare pentru îndeplinirea angajamentelor de reducere a emisiilor

Analiza costului cel mai scăzut (ACS)/Analiza cost-eficacitate (ACE)
   – aceste metode iau în considerare costurile P și M pentru a selecta opțiunea (opțiunile) alternativă(e) de atingere a obiectivului, care presupun(e) cel mai mic cost net. În contextul Directivei PNE, este adecvat să se realizeze analiza costului cel mai scăzut și analiza cost-eficacitate, întrucât beneficiile (exprimate în tone de poluanți reduse) sunt stabilite la nivelul angajamentelor de reducere a emisiilor pentru fiecare poluant. Amploarea costurilor P și M poate fi determinată fie calitativ (foarte ridicat, ridicat, mediu, scăzut, relativ mic, raportat la alte costuri), fie cantitativ (exprimat în valoare monetară). Analiza costului cel mai scăzut poate fi efectuată prin utilizarea curbelor costurilor cumulate de reducere a emisiilor, astfel cum se arată în exemplul de mai jos.

Exemplu: evaluarea măsurilor utilizând analiza cost-eficacitate pentru un poluant-eșantion. În exemplu, se preconizează că emisiile din scenariul CM în 2030 vor ajunge la 840 t, iar emisiile asociate angajamentului de reducere a emisiilor din Directiva PNE la 790 t. Prin urmare, pentru a asigura respectarea, sunt necesare P și M suplimentare pentru a se obține o reducere de minimum 50 t.

| Măsură | Reduceri de emisii
  (tone) | Cost
  (EUR) | Eficiența din punct de vedere al costurilor
  (EUR pe tonă) |
| --- | --- | --- | --- |
| Măsura A | 6 | 5 000 | 833 |
| Măsura B | 10 | 4 800 | 480 |
| Măsura C | 20 | 6 000 | 300 |
| Măsura D | 13 | 3 800 | 292 |
| Măsura E | 4 | 6 500 | 1 625 |
| Măsura F | 5 | 11 000 | 2 200 |
| Măsura G | 2 | 11 000 | 5 500 |

Măsură

Reduceri de emisii

(tone)

Cost

(EUR)

Eficiența din punct de vedere al costurilor

(EUR pe tonă)

Măsura A

6

5 000

833

Măsura B

10

4 800

480

Măsura C

20

6 000

300

Măsura D

13

3 800

292

Măsura E

4

6 500

1 625

Măsura F

5

11 000

2 200

Măsura G

2

11 000

5 500

Image 12

În exemplul de mai sus, măsurile D, C, B, A și E vor fi selectate pentru a atinge plafonul la costul total de 30 000 EUR, în timp ce măsura F nu va mai fi avută în vedere deoarece are un cost mai mare pe tonă de emisii reduse. Costul cumulat poate fi redus dacă măsura E este introdusă doar parțial (numai până la nivelul de reducere a emisiilor impus de Directiva PNE, dacă este posibil).

Dificultatea utilizării acestei abordări este aceea că nu permite luarea în considerare a impacturilor P și M asupra mai multor poluanți, cu excepția cazului în care se adoptă o abordare de optimizare (asemănătoare celei aplicate în modelul GAINS) sau se utilizează secvențierea poluanților. O abordare de optimizare identifică soluția cea mai puțin costisitoare pentru îndeplinirea angajamentelor de reducere a tuturor poluanților, însă necesită un model specific de punere în aplicare. Secvențierea poluanților este o metodă mai simplă, prin care sunt evaluate mai întâi toate P și M care reduc emisiile pentru unul dintre poluanți. Reducerile de emisii pentru alți poluanți, realizate prin intermediul acestor P și M, sunt ulterior cuantificate și scăzute din prognozele CM. Evaluarea P și M trece în continuare la cel de al doilea poluant, și așa mai departe. Este posibil ca, în urma punerii în aplicare a tuturor P și M pentru primul poluant, să nu mai fie necesară punerea în aplicare a unor P și M suplimentare pentru unul sau mai mulți dintre poluanții rămași. Există diverse moduri de selectare a primului poluant în vederea evaluării, după cum urmează:

| — | Acordarea de prioritate poluantului pentru care distanța față de îndeplinirea angajamentului de reducere este cea mai mare. |
| --- | --- |

—

Acordarea de prioritate poluantului pentru care distanța față de îndeplinirea angajamentului de reducere este cea mai mare.

| — | Selectarea poluantului pentru care P și M sunt cele mai susceptibile de a avea beneficii conexe asupra altor poluanți. De exemplu, P și M de reducere a SO2 sunt cel mai probabil să aibă cel mai mare impact asupra emisiilor de PM. |
| --- | --- |

—

Selectarea poluantului pentru care P și M sunt cele mai susceptibile de a avea beneficii conexe asupra altor poluanți. De exemplu, P și M de reducere a SO2 sunt cel mai probabil să aibă cel mai mare impact asupra emisiilor de PM.

| — | Începerea cu P și M pentru poluanții care nu respectă nici valorile-limită AAQD, cum ar fi NOX sau PM. |
| --- | --- |

—

Începerea cu P și M pentru poluanții care nu respectă nici valorile-limită AAQD, cum ar fi NOX sau PM.

Analiza cost-beneficiu (ACB)
   – această metodă este recomandată atunci când beneficiile directe principale și costurile directe pot fi monetizate. O modalitate de a introduce considerente privind raportul costuri-beneficii în evaluarea P și M este de a compara, pentru fiecare P și M identificat, costul pe tonă de poluant redusă, cu beneficiile pe tonă de poluant redusă, scontate în mod corespunzător în viitor. Această valoare din urmă este monetizată de regulă utilizându-se funcții de costuri de daune. În cazul în care funcțiile de cost al daunelor sunt utilizate doar pentru monetizarea beneficiilor, ACB ar prezenta rezultate asemănătoare cu cele ale metodelor de analiză a costului cel mai scăzut (ACS) descrise mai sus. Cu toate acestea, în cazul în care beneficiile suplimentare sunt monetizate, de asemenea, selectarea măsurilor prin utilizarea metodelor ACB și ACS ar fi diferită. Statele membre pot decide să selecteze P și M cu cele mai mari beneficii (sau cu cel mai mic cost net) obținute pe tonă de poluant redusă, până la îndeplinirea angajamentului de reducere a emisiilor.

Exemplu: evaluarea măsurilor care utilizează analiza cost-beneficiu poate fi ilustrată, de asemenea, prin utilizarea curbei marginale a reducerii costurilor (și anume, aceasta este o iterație a analizei cost-eficacitate în care beneficiile obținute prin măsuri sunt luate în considerare, de asemenea). În exemplul de mai jos, pentru a îndeplini un angajament de reducere a emisiilor, un stat membru trebuie să reducă 50 t de poluant prin introducerea unor P și M suplimentare. Pentru a evalua măsurile, costul net pe tonă de poluant redusă se calculează scăzând beneficiile reducerii emisiilor (cuantificate utilizând funcția de cost al daunelor de 2 500 EUR/tonă) din costul total al măsurii și împărțind la reducerile de emisii obținute prin intermediul măsurii. Curba costurilor ilustrează faptul că măsurile A-F au un cost net negativ (ceea ce înseamnă că, pentru aceste măsuri, beneficiile sunt mai mari decât costurile), în timp ce măsura G are un cost net pozitiv (costurile acestor măsuri sunt mai mari decât beneficiile).

| Măsură | Reduceri de emisii
  (tone) | Costuri
  (EUR) | Beneficii
  (EUR) | Cost net pe tonă de poluant redusă
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Măsura A | 6 | 5 000 | 15 000 | – 1 667 |
| Măsura B | 10 | 4 800 | 25 000 | – 2 020 |
| Măsura C | 20 | 6 000 | 50 000 | – 2 200 |
| Măsura D | 13 | 3 800 | 32 500 | – 2 208 |
| Măsura E | 4 | 6 500 | 10 000 | – 875 |
| Măsura F | 5 | 11 000 | 12 500 | – 300 |
| Măsura G | 2 | 11 000 | 5 000 | 3 000 |

Măsură

Reduceri de emisii

(tone)

Costuri

(EUR)

Beneficii

(EUR)

Cost net pe tonă de poluant redusă

(EUR)

Măsura A

6

5 000

15 000

– 1 667

Măsura B

10

4 800

25 000

– 2 020

Măsura C

20

6 000

50 000

– 2 200

Măsura D

13

3 800

32 500

– 2 208

Măsura E

4

6 500

10 000

– 875

Măsura F

5

11 000

12 500

– 300

Măsura G

2

11 000

5 000

3 000

Image 13

Avantajul acestei abordări constă în faptul că selectează măsurile cu cele mai mari beneficii și permite identificarea măsurilor suplimentare care sunt avantajoase din punct de vedere al costurilor, chiar dacă nu sunt necesare pentru îndeplinirea angajamentelor de reducere (și anume, măsura F din exemplul de mai sus).

Limitarea acestei abordări este aceea că funcțiile de cost al daunelor cuprind doar o parte din beneficiile globale care ar putea fi obținute printr-o P și M. În plus, majoritatea funcțiilor de cost al daunelor sunt disponibile la nivel național și nu sunt specifice locului sau sectorului, prin urmare acestea nu iau în considerare localizarea efectivă a reducerilor de emisii și expunerea asociată a populației locale. O abordare mai detaliată pentru cuantificarea beneficiilor implică utilizarea abordării privind căile de impact, dar acest lucru necesită o modelare detaliată a calității aerului și o analiză și o evaluare a impactului asupra sănătății, care pot fi consumatoare de resurse.

La fel ca în cazul celor menționate mai sus, acest exemplu nu reflectă impactul măsurilor asupra mai multor poluanți.

Modelarea bazată pe optimizare
   – modelele cu o capacitate de optimizare permit identificarea combinațiilor de P și M care ar realiza reducerile de emisii necesare la cele mai mici costuri, ținând seama de impactul măsurilor asupra mai multor poluanți. De asemenea, unele modele de optimizare evaluează simultan impactul P și M selectate asupra calității aerului, asupra emisiilor de gaze cu efect de seră și asupra mediului. Un exemplu de astfel de model utilizat pentru evaluările la scară europeană este modelul GAINS. Unele state membre utilizează, de asemenea, versiuni regionale ale GAINS pentru efectuarea de evaluări la nivel național.

Posibilele deficiențe ale majorității modelelor de optimizare, precum și ale metodelor ACS și ACB sunt acelea că modelele sunt concepute pentru a evalua măsuri tehnice și, astfel, tind să nu fie capabile a evalua impactul unor măsuri fără caracter tehnic, cum ar fi schimbările structurale sau tipul comportamental de măsuri.

6.4.   Exemple de metode analitice care sprijină prioritizarea P și M

Analiză bazată pe criterii multiple (ACM)
   – această metodă permite selectarea de P și M pe baza unui set de obiective și de criterii asociate. În contextul Directivei PNE, ACM este deosebit de utilă deoarece permite îmbinarea analizei măsurilor cu obiectivele specifice ale Directivei PNE, și facilitează evaluarea simultană în raport cu criteriile de eficacitate, eficiență și coerență. Criteriile potențiale ale ACM ar putea include:

| Criterii/Punctaj | 1 (Scăzut) | 2 (Mediu) | 3 (Mare) |
| --- | --- | --- | --- |
| Există cadrul juridic necesar pentru punerea în aplicare a măsurii? | Nu, legislația existentă ar trebui modificată sau ar trebui pusă în aplicare o nouă legislație. | Da, însă ar trebui instituite unele măsuri suplimentare. | Da, cadrul juridic este stabilit pe deplin pentru a sprijini punerea în aplicare a P și M. |
| Când vor fi realizate reducerile de emisii asociate cu P și M? | Nu mai devreme de 2030. | Între 2025 și 2030. | Între 2020 și 2025. |
| Care este impactul preconizat al P și M asupra calității aerului și care este contribuția adusă de aceasta obiectivelor AAQD? | P și M afectează emisiile provenite din surse aflate în afara punctelor de calitate a aerului, fără niciun impact sau cu impact foarte limitat asupra concentrațiilor. | Un oarecare impact pozitiv asupra calității aerului, cu toate acestea, o contribuție redusă la realizarea obiectivelor privind calitatea aerului. | P și M afectează emisiile din zonele urbane și din punctele de calitate a aerului. Se preconizează că aceasta va contribui în mod pozitiv la atingerea obiectivelor privind calitatea aerului. |
| Care este impactul măsurii asupra NF? [Numai măsurile privind PM] | Niciunul | Limitat | Mare |
| Stimulează măsura investițiile în tehnologii ecologice și eficiente? | Nu, P și M nu implică utilizarea niciunei tehnologii. | Într-o anumită măsură, dar se bazează în principal pe tehnologii convenționale și consacrate. | Da, facilitează investițiile în tehnologia de vârf. |
| Va reduce măsura expunerea la grupuri sensibile de populație umană? | Nu, aceasta va afecta în principal emisiile din zonele rurale. | Da, aceasta va fi pusă în aplicare în zone populate (de exemplu, în orașe). | Da, aceasta vizează locuri cu grupuri sensibile de populație (de exemplu, școli). |
| Va remedia P și M orice impacturi negative asupra calității aerului și emisii de la P și M deja adoptate? | Nu, aceasta este independentă de orice P și M existente. | Da, aceasta va reduce impactul negativ. | Da, aceasta va elimina impactul negativ. |
| Contribuie P și M la îndeplinirea angajamentelor de reducere a emisiilor pentru mai mult de un poluant? | Nu, aceasta are impact asupra unui singur poluant. | Da, aceasta are impact asupra a doi poluanți. | Da, aceasta are un impact asupra a cel puțin doi poluanți / Nu, dar permite adoptarea altor P și M. |

Criterii/Punctaj

1 (Scăzut)

2 (Mediu)

3 (Mare)

Există cadrul juridic necesar pentru punerea în aplicare a măsurii?

Nu, legislația existentă ar trebui modificată sau ar trebui pusă în aplicare o nouă legislație.

Da, însă ar trebui instituite unele măsuri suplimentare.

Da, cadrul juridic este stabilit pe deplin pentru a sprijini punerea în aplicare a P și M.

Când vor fi realizate reducerile de emisii asociate cu P și M?

Nu mai devreme de 2030.

Între 2025 și 2030.

Între 2020 și 2025.

Care este impactul preconizat al P și M asupra calității aerului și care este contribuția adusă de aceasta obiectivelor AAQD?

P și M afectează emisiile provenite din surse aflate în afara punctelor de calitate a aerului, fără niciun impact sau cu impact foarte limitat asupra concentrațiilor.

Un oarecare impact pozitiv asupra calității aerului, cu toate acestea, o contribuție redusă la realizarea obiectivelor privind calitatea aerului.

P și M afectează emisiile din zonele urbane și din punctele de calitate a aerului. Se preconizează că aceasta va contribui în mod pozitiv la atingerea obiectivelor privind calitatea aerului.

Care este impactul măsurii asupra NF? [Numai măsurile privind PM]

Niciunul

Limitat

Mare

Stimulează măsura investițiile în tehnologii ecologice și eficiente?

Nu, P și M nu implică utilizarea niciunei tehnologii.

Într-o anumită măsură, dar se bazează în principal pe tehnologii convenționale și consacrate.

Da, facilitează investițiile în tehnologia de vârf.

Va reduce măsura expunerea la grupuri sensibile de populație umană?

Nu, aceasta va afecta în principal emisiile din zonele rurale.

Da, aceasta va fi pusă în aplicare în zone populate (de exemplu, în orașe).

Da, aceasta vizează locuri cu grupuri sensibile de populație (de exemplu, școli).

Va remedia P și M orice impacturi negative asupra calității aerului și emisii de la P și M deja adoptate?

Nu, aceasta este independentă de orice P și M existente.

Da, aceasta va reduce impactul negativ.

Da, aceasta va elimina impactul negativ.

Contribuie P și M la îndeplinirea angajamentelor de reducere a emisiilor pentru mai mult de un poluant?

Nu, aceasta are impact asupra unui singur poluant.

Da, aceasta are impact asupra a doi poluanți.

Da, aceasta are un impact asupra a cel puțin doi poluanți / Nu, dar permite adoptarea altor P și M.

Analiză SWOT
   – această metodă necesită identificarea punctelor tari, a punctelor slabe, a oportunităților și a amenințărilor legate de P și M. Întrucât compararea a numeroase P și M prin analiza SWOT poate fi un demers atât dificil, cât și consumator de resurse, această metodă poate fi mai potrivită pentru a compara un număr mai mic de seturi de P și M preselectate. De exemplu, pe baza analizei inițiale, pot exista trei seturi de posibile măsuri prin care se realizează reducerile emisiilor cu un cost asemănător. Prin aplicarea analizei SWOT s-ar permite determinarea setului de P și M care poate asigura cele mai mari beneficii în ceea ce privește calitatea aerului și alte obiective de politică, precum și cea mai mare coerență cu P și M, planurile și programele adoptate, inclusiv în alte domenii de politică.

| Puncte tari | Puncte slabe |
| --- | --- |
| Cadrul juridic este instituit pe deplin pentru a sprijini punerea în aplicare a P și M.
  Reducerile de emisii vor contribui în mod pozitiv la atingerea plafonului pentru 2030. | Există puține beneficii pentru calitatea aerului, întrucât măsura va afecta în principal emisiile din zonele rurale.
  Nu există niciun impact preconizat asupra negrului de fum.
  Măsura are impact asupra unui singur poluant (nu contribuie la atingerea altor plafoane).
  Este puțin probabil ca măsura să faciliteze noi investiții în tehnologia de vârf. |
| Oportunități | Amenințări |
| Reducerile de emisii ar putea fi realizate într-un interval de timp mai scurt (între 2025 și 2030) dacă măsura este însoțită de o activitate promoțională suficientă. | Măsura poate intra în conflict cu atingerea altor obiective de politică (risc de incoerență).
  Este posibil ca măsura să nu fie acceptată cu ușurință de către părțile interesate (și anume, lipsa acceptabilității sociale). |

Puncte tari

Puncte slabe

Cadrul juridic este instituit pe deplin pentru a sprijini punerea în aplicare a P și M.

Reducerile de emisii vor contribui în mod pozitiv la atingerea plafonului pentru 2030.

Există puține beneficii pentru calitatea aerului, întrucât măsura va afecta în principal emisiile din zonele rurale.

Nu există niciun impact preconizat asupra negrului de fum.

Măsura are impact asupra unui singur poluant (nu contribuie la atingerea altor plafoane).

Este puțin probabil ca măsura să faciliteze noi investiții în tehnologia de vârf.

Oportunități

Amenințări

Reducerile de emisii ar putea fi realizate într-un interval de timp mai scurt (între 2025 și 2030) dacă măsura este însoțită de o activitate promoțională suficientă.

Măsura poate intra în conflict cu atingerea altor obiective de politică (risc de incoerență).

Este posibil ca măsura să nu fie acceptată cu ușurință de către părțile interesate (și anume, lipsa acceptabilității sociale).

---

(1)  JO L 334, 17.12.2010, p. 17.

(2)  JO L 344, 17.12.2016, p. 1.

(3)  Gestionat de Institutul Internațional pentru Analiza Sistemelor Aplicate (IIASA).

(4)  JO L 165, 18.6.2013, p. 13.

(5)  Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici, de modificare a Directivei 2003/35/CE și de abrogare a Directivei 2001/81/CE https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:32016L2284

(6)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1522 a Comisiei din 11 octombrie 2018 de stabilire a unui format comun pentru programele naționale de control al poluării atmosferice în temeiul Directivei (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici (JO L 256, 12.10.2018, p. 87) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:32018D1522

(7)  A se vedea, de asemenea, definiția „obiectivelor privind calitatea aerului” de la articolul 3 alineatul (4) din directivă.

(8)  http://www.iiasa.ac.at/web/home/research/researchPrograms/air/policy/TSAP_12_final_v1.pdf

(9)  În conformitate cu definiția din AAQD, „zonă” înseamnă o parte a teritoriului unui stat membru delimitată de acesta în scopul evaluării și gestionării calității aerului.

(10)  A se vedea punctul 13 pentru orientări cu privire la modul de definire a scenariului cu măsuri (CM): https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2015/AIR/EB/English.pdf

(11)  Pentru o imagine de ansamblu asupra legislației UE în materie de control al poluării atmosferice la sursă, a se consulta: http://ec.europa.eu/environment/air/reduction/legislation.htm

(12)  https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/progress/monitoring_ro

(13)  Directiva 2001/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind plafoanele naționale de emisie pentru anumiți poluanți atmosferici (JO L 309, 27.11.2001, p. 22).

(14)  http://ec.europa.eu/environment/air/clean_air/outlook.htm

(15)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11265-2016-INIT/en/pdf

(16)  http://www.iiasa.ac.at/web/home/research/researchPrograms/air/GAINS.html

(17)  https://ec.europa.eu/info/files/better-regulation-toolbox-57_ro

(18)  Acceptabilitatea socială poate fi unul dintre criteriile utilizate într-o analiză bazată pe criterii multiple.

(19)  Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa (JO L 152, 11.6.2008, p. 1) și Directiva 2004/107/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind arsenicul, cadmiul, mercurul, nichelul și hidrocarburile aromatice policiclice în aerul înconjurător (JO L 23, 26.1.2005, p. 3).

(20)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

(21)  https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-strategy-and-energy-union

(22)  https://enrd.ec.europa.eu/home-page_en

(23)  http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/index_en.htm

(24)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:52016DC0501

(25)  https://ec.europa.eu/transport/themes/urban/cpt_en

(26)  https://ec.europa.eu/transport/themes/urban/urban_mobility/ump_en

(27)  http://ec.europa.eu/environment/nature/knowledge/rep_habitats/index_en.htm

(28)  http://ec.europa.eu/environment/water/participation/map_mc/map.htm

(29)  http://ec.europa.eu/environment/water/water-nitrates/index_en.html

(30)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:32013R1301

(31)  http://www.unece.org/environmental-policy/conventions/envlrtapwelcome/guidance-documents-and-other-methodological-materials/gothenburg-protocol.html

(32)  https://www.rivm.nl/media/documenten/cce/manual/Manual_UBA_Texte.pdf

(33)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/tool_35_en.htm

(34)  JO L 156, 25.6.2003, p. 17, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:32003L0035

(35)  JO L 197, 21.7.2001, p. 30, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:32001L0042

(36)  JO L 26, 28.1.2012, p. 1.

(37)  A se vedea, de exemplu, consultarea transfrontalieră realizată de Croația împreună cu Italia, cu privire la un plan de management al bazinului hidrografic: http://www.va.minambiente.it/en-GB/Oggetti/Documentazione/1607/2691

(38)  JO L 41, 14.2.2003, p. 26, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:32003L0004

(39)  Indicatorul mediu de expunere nu a fost raportat pentru anul de referință 2005. Astfel, acesta ar trebui furnizat numai pentru cel mai recent an de raportare, cu excepția cazului în care statul membru dorește să efectueze un calcul ex post cu privire la valoarea pe care ar fi putut-o avea indicatorul mediu de expunere în 2005.

---