# Euroopa Liidu L 48/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 48 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik20. veebruar 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 48

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik20. veebruar 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2019/289, 19. veebruar 2019, millega muudetakse määrust (EL) nr 702/2014 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi põllumajandus- ja metsandussektoris ja maapiirkondades tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/290, 19. veebruar 2019, millega kehtestatakse elektri- ja elektroonikaseadmete tootjate registreerimise ja nende poolt registrile esitatava aruandluse vorm (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/291, 19. veebruar 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 1-naftüülatseetamiidi, 1-naftüüläädikhappe, akrinatriini, asoksüstrobiini, fluasifop-P, fluroksüpüüri, imasaliili, metüülkresoksiimi, oksüfluorfeeni, prokloraasi, proheksadiooni, spiroksamiini, teflutriini ja terbutüülasiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (
  1
  ) | 17 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/292, 12. veebruar 2019, mis käsitleb volitust avaldada ELi salastatud teavet kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele | 20 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2019/293, 8. november 2018, riigiabi SA.43785 (2018/C) (ex 2015/PN, ex 2018/NN) kohta, mida Rumeenia andis äriühingu Complexul Energetic Hunedoara restruktureerimiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 7308 all)

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/294, 18. veebruar 2019, millega kehtestatakse selliste territooriumide ja kolmandate riikide loetelu, kust on lubatud importida liitu koeri, kasse ja valgetuhkruid, ning veterinaarsertifikaadi näidis sellise impordi jaoks
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 1059 all)

   (
  1
  ) | 41 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2019/289, 19. veebruar 2019, millega muudetakse määrust (EL) nr 702/2014 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi põllumajandus- ja metsandussektoris ja maapiirkondades tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/290, 19. veebruar 2019, millega kehtestatakse elektri- ja elektroonikaseadmete tootjate registreerimise ja nende poolt registrile esitatava aruandluse vorm (
  1
  )

1

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/291, 19. veebruar 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 1-naftüülatseetamiidi, 1-naftüüläädikhappe, akrinatriini, asoksüstrobiini, fluasifop-P, fluroksüpüüri, imasaliili, metüülkresoksiimi, oksüfluorfeeni, prokloraasi, proheksadiooni, spiroksamiini, teflutriini ja terbutüülasiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (
  1
  )

1

17

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/292, 12. veebruar 2019, mis käsitleb volitust avaldada ELi salastatud teavet kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele

20

*

Komisjoni otsus (EL) 2019/293, 8. november 2018, riigiabi SA.43785 (2018/C) (ex 2015/PN, ex 2018/NN) kohta, mida Rumeenia andis äriühingu Complexul Energetic Hunedoara restruktureerimiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 7308 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 7308 all)

1

22

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/294, 18. veebruar 2019, millega kehtestatakse selliste territooriumide ja kolmandate riikide loetelu, kust on lubatud importida liitu koeri, kasse ja valgetuhkruid, ning veterinaarsertifikaadi näidis sellise impordi jaoks
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 1059 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 1059 all)

1

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.2.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2019/289,

19. veebruar 2019,

millega muudetakse määrust (EL) nr 702/2014 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi põllumajandus- ja metsandussektoris ja maapiirkondades tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrust (EL) 2015/1588, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes, (1) eriti selle artikli 1 lõike 1 punkte a ja b,

olles avaldanud käesoleva määruse eelnõu kooskõlas määruse (EL) 2015/1588 (2) artikliga 6 ja artikli 8 lõikega 2,

olles konsulteerinud riigiabi nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EL) nr 702/2014 (3) on teatavat liiki abi tunnistatud siseturuga kokkusobivaks ja selle suhtes ei kehti kohustus teavitada komisjoni enne abi andmist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EL) nr 702/2014 (3) on teatavat liiki abi tunnistatud siseturuga kokkusobivaks ja selle suhtes ei kehti kohustus teavitada komisjoni enne abi andmist.

| (2) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping“) artiklites 107, 108 ja 109 sätestatud riigiabi eeskirju kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (4) alusel antud toetuse suhtes, välja arvatud aluslepingu artikli 42 kohaldamisalasse kuuluvate maksete ja täiendava riikliku rahastamise suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping“) artiklites 107, 108 ja 109 sätestatud riigiabi eeskirju kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (4) alusel antud toetuse suhtes, välja arvatud aluslepingu artikli 42 kohaldamisalasse kuuluvate maksete ja täiendava riikliku rahastamise suhtes.

| (3) | Aluslepingu artikli 42 alusel ei kohaldata riigiabi eeskirju seega põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega seotud maaelu arengu toetuse suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Aluslepingu artikli 42 alusel ei kohaldata riigiabi eeskirju seega põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega seotud maaelu arengu toetuse suhtes.

| (4) | Riigiabi eeskirju kohaldatakse siiski aluslepingu artikli 42 kohaldamisalast välja jäävatele meetmetele nii Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) kaasrahastatud osa kui ka täiendava riikliku rahastamise puhul. |
| --- | --- |

(4)

Riigiabi eeskirju kohaldatakse siiski aluslepingu artikli 42 kohaldamisalast välja jäävatele meetmetele nii Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) kaasrahastatud osa kui ka täiendava riikliku rahastamise puhul.

| (5) | Seepärast viidi määruse (EL) nr 702/2014 sätted kooskõlla määruse (EL) nr 1305/2013 sätetega, võttes arvesse liidu viimast, 2014. aastal tehtud riigiabi kontrolli, et lihtsustada riigiabi menetlusi, mida kohaldatakse maaelu arengu toetuse suhtes, mida antakse metsandussektorile ja põllumajandusega mitteseotud ettevõtlustegevusele maapiirkondades. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast viidi määruse (EL) nr 702/2014 sätted kooskõlla määruse (EL) nr 1305/2013 sätetega, võttes arvesse liidu viimast, 2014. aastal tehtud riigiabi kontrolli, et lihtsustada riigiabi menetlusi, mida kohaldatakse maaelu arengu toetuse suhtes, mida antakse metsandussektorile ja põllumajandusega mitteseotud ettevõtlustegevusele maapiirkondades.

| (6) | Määruse (EL) nr 702/2014 ja määruse (EL) nr 1305/2013 eeskirjade kooskõlla viimist mõjutab 1. jaanuaril 2018 jõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2393, (5) millega muudeti määruse (EL) nr 1305/2013 mõnda sätet, mis kajastusid määruses (EL) nr 702/2014. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 702/2014 ja määruse (EL) nr 1305/2013 eeskirjade kooskõlla viimist mõjutab 1. jaanuaril 2018 jõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2393, (5) millega muudeti määruse (EL) nr 1305/2013 mõnda sätet, mis kajastusid määruses (EL) nr 702/2014.

| (7) | Sellest tulenevalt ei vasta määruse (EL) nr 702/2014 artiklite 32, 33, 35, 38–41 ja 44–48 alusel antava riigiabi teavitamiskohustusest vabastamise tingimused enam määruse (EL) nr 1305/2013 sätetele. Seetõttu on asjakohane neid eeskirju kohandada niivõrd, kui see on vajalik selleks, et säilitada võimalus vabastada maaelu arengu toetus teavitamiskohustusest samal viisil, nagu seda on seni tehtud. |
| --- | --- |

(7)

Sellest tulenevalt ei vasta määruse (EL) nr 702/2014 artiklite 32, 33, 35, 38–41 ja 44–48 alusel antava riigiabi teavitamiskohustusest vabastamise tingimused enam määruse (EL) nr 1305/2013 sätetele. Seetõttu on asjakohane neid eeskirju kohandada niivõrd, kui see on vajalik selleks, et säilitada võimalus vabastada maaelu arengu toetus teavitamiskohustusest samal viisil, nagu seda on seni tehtud.

| (8) | Artikli 1 lõike 5 punktid a ja b tuleks viia kooskõlla komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 (6) (muudetud määrusega (EL) 2017/1084 (7)) artikli 1 lõike 4 punktidega a ja b. |
| --- | --- |

(8)

Artikli 1 lõike 5 punktid a ja b tuleks viia kooskõlla komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 (6) (muudetud määrusega (EL) 2017/1084 (7)) artikli 1 lõike 4 punktidega a ja b.

| (9) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 702/2014 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 702/2014 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 702/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõike 5 punktid a ja b asendatakse järgmistega:






  „a) | abikavad, milles ei ole sõnaselgelt välistatud üksikabi maksmine ettevõtjale, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega sama liikmesriigi poolt antud abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõike 5 punktid a ja b asendatakse järgmistega:

„a)

abikavad, milles ei ole sõnaselgelt välistatud üksikabi maksmine ettevõtjale, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega sama liikmesriigi poolt antud abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks;

| b) | sihtotstarbeline üksikabi ettevõtjale, kellele on osutatud punktis a“. |
| --- | --- |

b)

sihtotstarbeline üksikabi ettevõtjale, kellele on osutatud punktis a“.

| 2) | Artikli 6 lõikesse 5 lisatakse punkt j:






  „j) | abi aktiivsete põllumajandustootjate liitumiseks puuvilla ja toiduainete kvaliteedikavadega, kui on täidetud artiklis 48 sätestatud tingimused.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 6 lõikesse 5 lisatakse punkt j:

„j)

| 3) | Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 8 esimeses lõigus asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

  „Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, võib metsastamise ja metsamaa loomise investeerimistoiminguteks antavast abist katta järgmisi abikõlblikke kulusid:“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 8 esimeses lõigus asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

„Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, võib metsastamise ja metsamaa loomise investeerimistoiminguteks antavast abist katta järgmisi abikõlblikke kulusid:“;

| b) | lõikele 9 lisatakse teine lõik:
  „Esimest lõiku ei kohaldata abi suhtes, mida antakse rahastamisvahenditena.“ |
| --- | --- |

b)

lõikele 9 lisatakse teine lõik:

„Esimest lõiku ei kohaldata abi suhtes, mida antakse rahastamisvahenditena.“

| 4) | Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Agrometsandussüsteemidele antav abi hõlmab metsa rajamise, uuendamise või taastamise kulude hüvitamist ja iga-aastast hektaritoetust.“; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Agrometsandussüsteemidele antav abi hõlmab metsa rajamise, uuendamise või taastamise kulude hüvitamist ja iga-aastast hektaritoetust.“;

| b) | lõike 5 esimeses lõigus asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

  „Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, hõlmab investeerimistoimingutega seotud abi agrometsandussüsteemidele järgmisi abikõlblikke kulusid:“; |
| --- | --- |

b)

lõike 5 esimeses lõigus asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

„Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, hõlmab investeerimistoimingutega seotud abi agrometsandussüsteemidele järgmisi abikõlblikke kulusid:“;

| c) | lõikele 6 lisatakse teine lõik:
  „Esimest lõiku ei kohaldata abi suhtes, mida antakse rahastamisvahenditena.“; |
| --- | --- |

c)

lõikele 6 lisatakse teine lõik:

„Esimest lõiku ei kohaldata abi suhtes, mida antakse rahastamisvahenditena.“;

| d) | lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Abikõlblikud võivad olla järgmised agrometsandussüsteemide rajamise, uuendamise või taastamise kulud:






  a) | puude istutamise kulud, sh istutusmaterjali, istutamise, istikute ladustamise ning vajalike ennetus- ja kaitsematerjalidega töötlemise kulud; |
| --- | --- | --- |

d)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Abikõlblikud võivad olla järgmised agrometsandussüsteemide rajamise, uuendamise või taastamise kulud:

a)

puude istutamise kulud, sh istutusmaterjali, istutamise, istikute ladustamise ning vajalike ennetus- ja kaitsematerjalidega töötlemise kulud;

| b) | olemasoleva metsa või muu metsamaa ümberkujundamise kulud, sh puude langetamise, harvendamise ja tagasilõikamise ning kariloomade eest kaitsmise kulud; |
| --- | --- |

b)

olemasoleva metsa või muu metsamaa ümberkujundamise kulud, sh puude langetamise, harvendamise ja tagasilõikamise ning kariloomade eest kaitsmise kulud;

| c) | muud vahetult agrometsandussüsteemi rajamise, uuendamise või taastamisega seotud kulud, nagu teostatavusuuringute, metsastamiskava koostamise, pinnase uurimise, pinnase ettevalmistamise ja kaitse kulud; |
| --- | --- |

c)

muud vahetult agrometsandussüsteemi rajamise, uuendamise või taastamisega seotud kulud, nagu teostatavusuuringute, metsastamiskava koostamise, pinnase uurimise, pinnase ettevalmistamise ja kaitse kulud;

| d) | metsakarjamaa süsteemi korral kastmiskulud ja kaitserajatiste kulud; |
| --- | --- |

d)

metsakarjamaa süsteemi korral kastmiskulud ja kaitserajatiste kulud;

| e) | agrometsandussüsteemi rajamise, uuendamise või taastamisega seotud vajaliku hoolduse, sh kastmise ja niitmise kulud; |
| --- | --- |

e)

agrometsandussüsteemi rajamise, uuendamise või taastamisega seotud vajaliku hoolduse, sh kastmise ja niitmise kulud;

| f) | taasistutamise kulud esimese aasta jooksul pärast agrometsandussüsteemi rajamist, uuendamist või taastamist.“; |
| --- | --- |

f)

taasistutamise kulud esimese aasta jooksul pärast agrometsandussüsteemi rajamist, uuendamist või taastamist.“;

| e) | lõike 9 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Liikmesriigid määravad kindlaks ühele hektarile istutatavate puude miinimum- ja maksimumarvu, võttes arvesse:“; |
| --- | --- |

e)

lõike 9 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid määravad kindlaks ühele hektarile istutatavate puude miinimum- ja maksimumarvu, võttes arvesse:“;

| f) | lõike 11 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | 80 % abikõlblikest kuludest investeerimistoimingute ja rajamis-, uuendamis- või taastamiskulude puhul, millele on osutatud lõigetes 5 ja 7 ning“. |
| --- | --- | --- |

f)

lõike 11 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

80 % abikõlblikest kuludest investeerimistoimingute ja rajamis-, uuendamis- või taastamiskulude puhul, millele on osutatud lõigetes 5 ja 7 ning“.

| 5) | Artiklit 35 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 5 lisatakse teine lõik:
  „Esimest lõiku ei kohaldata abi suhtes, mida antakse rahastamisvahenditena.“; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 35 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 5 lisatakse teine lõik:

„Esimest lõiku ei kohaldata abi suhtes, mida antakse rahastamisvahenditena.“;

| b) | lõike 6 esimeses lõigus asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

  „Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, hõlmab abi järgmisi abikõlblikke kulusid:“; |
| --- | --- |

b)

lõike 6 esimeses lõigus asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

„Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, hõlmab abi järgmisi abikõlblikke kulusid:“;

| c) | lõike 7 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, ei käsitata abikõlblike kuludena liisingulepingutega seotud kulusid (nt liisinguandja kasumimäär, intressi refinantseerimiskulud, üldkulud ja kindlustustasud), v.a lõike 6 punktides a ja b osutatud kulud.“; |
| --- | --- |

c)

lõike 7 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, ei käsitata abikõlblike kuludena liisingulepingutega seotud kulusid (nt liisinguandja kasumimäär, intressi refinantseerimiskulud, üldkulud ja kindlustustasud), v.a lõike 6 punktides a ja b osutatud kulud.“;

| 6) | Artikli 38 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimesele lõigule lisatakse teine lause:

  „Tutvustustegevuse tulemusena valminud taristut võib pärast tegevuse lõpetamist kasutada.“; |
| --- | --- | --- |

6)

Artikli 38 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

esimesele lõigule lisatakse teine lause:

„Tutvustustegevuse tulemusena valminud taristut võib pärast tegevuse lõpetamist kasutada.“;

| b) | lisatakse neljas lõik:
  „Tutvustamisprojektide jaoks mõeldud abi, mida kaasrahastatakse EAFRDst või antakse selliselt kaasrahastatava abi täiendava riikliku rahastamisena ning mida antakse rahastamisvahenditena, võib hõlmata muid kui lõike 3 punktis b osutatud abikõlblikke kulusid tingimusel, et need kulud on määruse (EL) nr 1305/2013 kohaselt täielikult abikõlblikud ja et see abi on identne aluseks oleva meetmega, mis on ette nähtud kõnealuse määruse alusel heaks kiidetud maaelu arengu programmiga.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse neljas lõik:

„Tutvustamisprojektide jaoks mõeldud abi, mida kaasrahastatakse EAFRDst või antakse selliselt kaasrahastatava abi täiendava riikliku rahastamisena ning mida antakse rahastamisvahenditena, võib hõlmata muid kui lõike 3 punktis b osutatud abikõlblikke kulusid tingimusel, et need kulud on määruse (EL) nr 1305/2013 kohaselt täielikult abikõlblikud ja et see abi on identne aluseks oleva meetmega, mis on ette nähtud kõnealuse määruse alusel heaks kiidetud maaelu arengu programmiga.“

| 7) | Artikli 39 lõikele 4 lisatakse kolmas lõik:
  „Abi, mida kaasrahastatakse EAFRDst või antakse selliselt kaasrahastatava abi täiendava riikliku rahastamisena, võib maksta määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 65 lõike 2 punktis a osutatud korraldusasutusele.“ |
| --- | --- |

7)

Artikli 39 lõikele 4 lisatakse kolmas lõik:

„Abi, mida kaasrahastatakse EAFRDst või antakse selliselt kaasrahastatava abi täiendava riikliku rahastamisena, võib maksta määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 65 lõike 2 punktis a osutatud korraldusasutusele.“

| 8) | Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 4 lisatakse teine lõik:
  „Esimest lõiku ei kohaldata abi suhtes, mida antakse rahastamisvahenditena.“; |
| --- | --- | --- |

8)

Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 4 lisatakse teine lõik:

„Esimest lõiku ei kohaldata abi suhtes, mida antakse rahastamisvahenditena.“;

| b) | lõike 6 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, hõlmab abi järgmisi abikõlblikke kulusid:“; |
| --- | --- |

b)

lõike 6 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, hõlmab abi järgmisi abikõlblikke kulusid:“;

| c) | lõike 7 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, ei käsitata abikõlblike kuludena liisingulepingutega seotud kulusid (nt liisinguandja kasumimäär, intressi refinantseerimiskulud, üldkulud ja kindlustustasud), v.a lõike 6 punktides a ja b osutatud kulud.“; |
| --- | --- |

c)

lõike 7 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, ei käsitata abikõlblike kuludena liisingulepingutega seotud kulusid (nt liisinguandja kasumimäär, intressi refinantseerimiskulud, üldkulud ja kindlustustasud), v.a lõike 6 punktides a ja b osutatud kulud.“;

| 9) | Artiklit 41 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 4 lisatakse teine lõik:
  „Esimest lõiku ei kohaldata abi suhtes, mida antakse rahastamisvahenditena.“; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 41 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 4 lisatakse teine lõik:

„Esimest lõiku ei kohaldata abi suhtes, mida antakse rahastamisvahenditena.“;

| b) | lõike 6 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, hõlmab abi järgmisi abikõlblikke kulusid:“; |
| --- | --- |

b)

lõike 6 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, hõlmab abi järgmisi abikõlblikke kulusid:“;

| c) | lõike 7 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, ei käsitata abikõlblike kuludena liisingulepingutega seotud kulusid (nt liisinguandja kasumimäär, intressi refinantseerimiskulud, üldkulud ja kindlustustasud), v.a lõike 6 punktides a ja b osutatud kulud.“; |
| --- | --- |

c)

lõike 7 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, ei käsitata abikõlblike kuludena liisingulepingutega seotud kulusid (nt liisinguandja kasumimäär, intressi refinantseerimiskulud, üldkulud ja kindlustustasud), v.a lõike 6 punktides a ja b osutatud kulud.“;

| d) | lõike 9 teine, kolmas ja neljas lõik asendatakse järgmisega:

  „Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, kohaldatakse järgmisi tingimusi:






  a) | investeeringud taastuvenergia taristusse, millega tarbitakse või toodetakse energiat, vastavad energiatõhususe miinimumnõuetele, kui need on riigi tasandil vastu võetud; |
| --- | --- | --- |

d)

lõike 9 teine, kolmas ja neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, kohaldatakse järgmisi tingimusi:

a)

investeeringud taastuvenergia taristusse, millega tarbitakse või toodetakse energiat, vastavad energiatõhususe miinimumnõuetele, kui need on riigi tasandil vastu võetud;

| b) | investeeringud rajatistesse, mille esmafunktsioon on elektri tootmine biomassist, on abikõlblikud üksnes juhul, kui kasutatakse soojusenergia minimaalset protsendimäära, mille kehtestavad liikmesriigid; |
| --- | --- |

b)

investeeringud rajatistesse, mille esmafunktsioon on elektri tootmine biomassist, on abikõlblikud üksnes juhul, kui kasutatakse soojusenergia minimaalset protsendimäära, mille kehtestavad liikmesriigid;

| c) | abi bioenergia investeerimisprojektidele piirdub bioenergiaga, mis vastab liidu õigusaktides, sh direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõigetes 2–6 sätestatud kohaldatavatele säästlikkuse kriteeriumidele.“ |
| --- | --- |

c)

abi bioenergia investeerimisprojektidele piirdub bioenergiaga, mis vastab liidu õigusaktides, sh direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõigetes 2–6 sätestatud kohaldatavatele säästlikkuse kriteeriumidele.“

| 10) | Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 5 lisatakse teine lõik:
  „Esimest lõiku ei kohaldata abi suhtes, mida antakse rahastamisvahenditena.“; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 5 lisatakse teine lõik:

„Esimest lõiku ei kohaldata abi suhtes, mida antakse rahastamisvahenditena.“;

| b) | lõike 7 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, hõlmab abi järgmisi abikõlblikke kulusid:“; |
| --- | --- |

b)

lõike 7 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, hõlmab abi järgmisi abikõlblikke kulusid:“;

| c) | lõike 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, ei käsitata abikõlblike kuludena liisingulepingutega seotud kulusid (nt liisinguandja kasumimäär, intressi refinantseerimiskulud, üldkulud ja kindlustustasud), v.a lõike 7 punktides a ja b osutatud kulud.“ |
| --- | --- |

c)

lõike 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Kui toetust ei anta rahastamisvahenditena, ei käsitata abikõlblike kuludena liisingulepingutega seotud kulusid (nt liisinguandja kasumimäär, intressi refinantseerimiskulud, üldkulud ja kindlustustasud), v.a lõike 7 punktides a ja b osutatud kulud.“

| 11) | Artiklit 45 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 6 lisatakse kolmas lõik:
  „Äriplaani maksimaalne kestus peab olema viis aastat.“; |
| --- | --- | --- |

11)

Artiklit 45 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 6 lisatakse kolmas lõik:

„Äriplaani maksimaalne kestus peab olema viis aastat.“;

| b) | lõike 7 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Abi tuleb maksta välja vähemalt kahes osas.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 7 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Abi tuleb maksta välja vähemalt kahes osas.“

| 12) | Artikli 46 lõike 5 teine lause asendatakse järgmisega:

  „Abi tuleb maksta nõustamisteenuste osutajale või määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 65 lõike 2 punktis a osutatud korraldusasutusele.“ |
| --- | --- |

12)

Artikli 46 lõike 5 teine lause asendatakse järgmisega:

„Abi tuleb maksta nõustamisteenuste osutajale või määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 65 lõike 2 punktis a osutatud korraldusasutusele.“

| 13) | Artikli 47 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimesele lõigule lisatakse teine lause:

  „Tutvustustegevuse tulemusena valminud taristut võib pärast tegevuse lõpetamist kasutada.“; |
| --- | --- | --- |

13)

Artikli 47 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

a)

esimesele lõigule lisatakse teine lause:

„Tutvustustegevuse tulemusena valminud taristut võib pärast tegevuse lõpetamist kasutada.“;

| b) | lisatakse kolmas lõik:
  „Tutvustamisprojektide jaoks mõeldud abi, mida antakse rahastamisvahenditena, võib hõlmata muid kui lõike 4 punktis b osutatud abikõlblikke kulusid tingimusel, et need kulud on määruse (EL) nr 1305/2013 kohaselt täielikult abikõlblikud.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse kolmas lõik:

„Tutvustamisprojektide jaoks mõeldud abi, mida antakse rahastamisvahenditena, võib hõlmata muid kui lõike 4 punktis b osutatud abikõlblikke kulusid tingimusel, et need kulud on määruse (EL) nr 1305/2013 kohaselt täielikult abikõlblikud.“

| 14) | Artiklit 48 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   „Puuvilla või toiduainete kvaliteedikavadega uueks liitumiseks või eelmisel viiel aastal nendes kavades osalemiseks aktiivsetele põllumajandustootjatele ja nende rühmadele, kes tegutsevad VKEdena, antav abi sobib aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses siseturuga kokku ning see vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–7 ja käesoleva määruse I peatükis sätestatud tingimused.“; |
| --- | --- | --- |

14)

Artiklit 48 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   „Puuvilla või toiduainete kvaliteedikavadega uueks liitumiseks või eelmisel viiel aastal nendes kavades osalemiseks aktiivsetele põllumajandustootjatele ja nende rühmadele, kes tegutsevad VKEdena, antav abi sobib aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses siseturuga kokku ning see vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–7 ja käesoleva määruse I peatükis sätestatud tingimused.“;

| b) | lõikele 6 lisatakse teine lõik:
  „Kui esialgne kvaliteedikavas osalemine algas enne toetuse taotlemist, vähendatakse maksimaalset viieaastast ajavahemikku esialgse osalemise ja toetuse taotlemise vaheliste aastate arvu võrra.“ |
| --- | --- |

b)

lõikele 6 lisatakse teine lõik:

„Kui esialgne kvaliteedikavas osalemine algas enne toetuse taotlemist, vähendatakse maksimaalset viieaastast ajavahemikku esialgse osalemise ja toetuse taotlemise vaheliste aastate arvu võrra.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. veebruar 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 248, 24.9.2015, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 421, 21.11.2018, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 25. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 702/2014 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi põllumajandus- ja metsandussektoris ja maapiirkondades tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 193, 1.7.2014, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2393, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta, (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, ning (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta (ELT L 350, 29.12.2017, lk 15).

5

(6)  Komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 14. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1084, millega muudetakse määrust (EL) nr 651/2014 sadama- ja lennujaamataristule antava abi, kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks antavast abist teavitamise künnise, spordi- ja mitmeotstarbelise vaba aja veetmise taristule antava abi ja äärepoolseimaid piirkondi käsitlevate regionaalse tegevusabi kavade osas ning millega muudetakse määrust (EL) nr 702/2014 abikõlblike kulude arvutamise osas (ELT L 156, 20.6.2017, lk 1).

7

---

| 20.2.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/290,

19. veebruar 2019,

millega kehtestatakse elektri- ja elektroonikaseadmete tootjate registreerimise ja nende poolt registrile esitatava aruandluse vorm

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiivi 2012/19/EL elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kõigile liikmesriikidele ettenähtud ühtlustatud andmestruktuur ning vorm elektri- ja elektroonikaseadmete tootjate registreerimiseks ja nende aruandluseks aitab vähendada liidu või mitme liikmesriigi tasandil tegutsevate tootjate halduskoormust. |
| --- | --- |

(1)

Kõigile liikmesriikidele ettenähtud ühtlustatud andmestruktuur ning vorm elektri- ja elektroonikaseadmete tootjate registreerimiseks ja nende aruandluseks aitab vähendada liidu või mitme liikmesriigi tasandil tegutsevate tootjate halduskoormust.

| (2) | Et ühtlustada liikmesriikides registreerimisel ja aruandluses kasutatavaid tavasid, peaksid registreerimis- ja aruandlusvormi kasutama kõik tootjad, sh need, kes pakuvad elektri- ja elektroonikaseadmeid sidevahendite abil, või volitatud esindajad, kui need on määratud, samuti tuleks seda kasutada kõigis registrites, mille liikmesriigid on loonud vastavalt direktiivi 2012/19/EL artikli 16 lõikele 1. |
| --- | --- |

(2)

Et ühtlustada liikmesriikides registreerimisel ja aruandluses kasutatavaid tavasid, peaksid registreerimis- ja aruandlusvormi kasutama kõik tootjad, sh need, kes pakuvad elektri- ja elektroonikaseadmeid sidevahendite abil, või volitatud esindajad, kui need on määratud, samuti tuleks seda kasutada kõigis registrites, mille liikmesriigid on loonud vastavalt direktiivi 2012/19/EL artikli 16 lõikele 1.

| (3) | Registreerimis- ja aruandlusvormis tuleks ette näha põhilised andmeelemendid, mille esitamist tuleb direktiivi 2012/19/EL artikli 16 lõike 2 ja X lisa kohaselt nõuda tootjate või volitatud esindajate (kui need on määratud) registreerimisel ja nende aruandlusel. Vorm peaks samuti võimaldama liikmesriikidel, kus tootja on registreeritud ja aruandeid esitab, nõuda piiratud arvu täiendavate andmeelementide esitamist. Et vältida lisanduvat halduskoormust, peaksid sellised teabenõuded olema seotud üksnes kannetega, mis on vormis varem sellisena kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(3)

Registreerimis- ja aruandlusvormis tuleks ette näha põhilised andmeelemendid, mille esitamist tuleb direktiivi 2012/19/EL artikli 16 lõike 2 ja X lisa kohaselt nõuda tootjate või volitatud esindajate (kui need on määratud) registreerimisel ja nende aruandlusel. Vorm peaks samuti võimaldama liikmesriikidel, kus tootja on registreeritud ja aruandeid esitab, nõuda piiratud arvu täiendavate andmeelementide esitamist. Et vältida lisanduvat halduskoormust, peaksid sellised teabenõuded olema seotud üksnes kannetega, mis on vormis varem sellisena kindlaks määratud.

| (4) | Direktiivi 2012/19/EL X lisa B osa punkti 5 kohaselt peab iga tootja või volitatud esindaja, kui see on määratud, teatama ka elektroonikaromude koguse, mis on liigiti kogutud, ringlusse võetud (sealhulgas korduskasutamiseks ettevalmistatud), taaskasutatud ja kõrvaldatud liikmesriigis või veetud teise liikmesriiki või väljapoole liitu, samas kui vastav teave, mis tuleb komisjonile esitada, kogutakse liikmesriikides eri allikatest. Siinkohal suurendaks aruandlusvormi ühtlustamine tootjate halduskoormust ega oleks samas vajalik käesoleva rakendusmääruse eesmärgi seisukohast. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2012/19/EL X lisa B osa punkti 5 kohaselt peab iga tootja või volitatud esindaja, kui see on määratud, teatama ka elektroonikaromude koguse, mis on liigiti kogutud, ringlusse võetud (sealhulgas korduskasutamiseks ettevalmistatud), taaskasutatud ja kõrvaldatud liikmesriigis või veetud teise liikmesriiki või väljapoole liitu, samas kui vastav teave, mis tuleb komisjonile esitada, kogutakse liikmesriikides eri allikatest. Siinkohal suurendaks aruandlusvormi ühtlustamine tootjate halduskoormust ega oleks samas vajalik käesoleva rakendusmääruse eesmärgi seisukohast.

| (5) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates kuupäevast, mis võimaldab registrites ja tootjatel või nende volitatud esindajatel kehtestada vajalik praktiline korraldus, ning kohaldamist tuleks alustada kalendriaasta algul. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates kuupäevast, mis võimaldab registrites ja tootjatel või nende volitatud esindajatel kehtestada vajalik praktiline korraldus, ning kohaldamist tuleks alustada kalendriaasta algul.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (2) artikli 39 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (2) artikli 39 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Registreerimisvorm

1.   Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2012/19/EL artikli 16 lõike 1 kohaselt loodud registrites kasutatakse:

| a) | tootjate registreerimiseks I lisa A osas esitatud vormi; |
| --- | --- |

a)

tootjate registreerimiseks I lisa A osas esitatud vormi;

| b) | volitatud esindajate registreerimiseks I lisa B osas esitatud vormi. |
| --- | --- |

b)

volitatud esindajate registreerimiseks I lisa B osas esitatud vormi.

2.   Liikmesriigid nõuavad põhilisi andmeelemente, mis on I lisas esitatud vormides sellisena kindlaks määratud.

Liikmesriigid võivad nõuda täiendavaid andmeelemente, mis on I lisas esitatud vormides sellisena kindlaks määratud.

Artikkel 2

Vorm, milles esitatakse liikmesriigi registrisse andmed selle liikmesriigi turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmete kohta

1.   Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2012/19/EL artikli 16 lõike 1 kohaselt loodud registrites kasutatakse II isas esitatud vormi, milles tootjad või nende volitatud esindajad, kui need on direktiivi 2012/19/EL artikli 17 alusel määratud, esitavad registrisse andmeid liikmesriikide turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmete kohta.

2.   Liikmesriigid nõuavad põhilisi andmeelemente, mis on II lisas esitatud vormis sellisena kindlaks määratud.

Liikmesriigid võivad nõuda täiendavaid andmeelemente, mis on II lisas esitatud vormis sellisena kindlaks määratud.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. veebruar 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 197, 24.7.2012, lk 38.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

2

---

I LISA

Liikmesriigis registreerimise vorm

Põhilised andmeelemendid on tähistatud tähega „M“.

Tähega „F“ tähistatud filtripõhised andmeelemendid on põhiliste andmeelementide osa, kuid need tuleb esitada vaid siis, kui ühe eelneva andmeelemendi korral on valitud teatav vastus.

Täiendavad andmeelemendid on tähistatud tähega „M*“.

A OSA

Tootja registreerimise vorm

| Andmeelement | Kirjeldus | Andmeelemendi liik |
| --- | --- | --- |
| Tootja nimi: | Tootja ametlik nimi, mis on seotud riigisisese maksukohustuslasena registreerimise numbriga või tunnuskoodi/-numbriga, mis on määratud tema registreerimisel liikmesriigi äriregistris. | |
| — | kui tootja on juriidiline isik (ettevõte), märkida ettevõtte nimi; |

Andmeelement

Kirjeldus

Andmeelemendi liik

Tootja nimi:

Tootja ametlik nimi, mis on seotud riigisisese maksukohustuslasena registreerimise numbriga või tunnuskoodi/-numbriga, mis on määratud tema registreerimisel liikmesriigi äriregistris.

—

kui tootja on juriidiline isik (ettevõte), märkida ettevõtte nimi;

F

| — | kui tootja on füüsiline isik, märkida:






  — | eesnimi, |
| --- | --- | --- |

—

kui tootja on füüsiline isik, märkida:

—

eesnimi,

| — | perekonnanimi. |
| --- | --- |

—

perekonnanimi.

F

Tootja ärinimi

Nimi, mida tootja kasutab reklaami ja müügi eesmärgil ja mis erineb tema põhikirjas või muudes ametlikes dokumentides esitatud juriidilisest nimest.

M*

Tootja juriidiline aadress:

Tootja ametlik aadress.

| — | tänava nimi, |
| --- | --- |

—

tänava nimi,

M

| — | majanumber, |
| --- | --- |

—

majanumber,

M

| — | sihtnumber, |
| --- | --- |

—

sihtnumber,

M

| — | asula, |
| --- | --- |

—

asula,

M

| — | maakond, |
| --- | --- |

—

maakond,

M*

| — | vald, |
| --- | --- |

—

vald,

M*

| — | veebiaadress (kui on olemas). |
| --- | --- |

—

veebiaadress (kui on olemas).

M

Elektri- ja elektroonikaseadmetega seotud aastakäibe kategooriad

Märkida tootja aastakäive. Seda andmeelementi nõudvad liikmesriigid peavad välja pakkuma erinevad elektri- ja elektroonikaseadmetega seotud aastakäibe kategooriad, millest tootja saab valida sobiva kategooria.

M*

Tootja kontaktisik:

Tootja kontaktpunkti ülesannet täitev isik. See on isik, kes on määratud tootja esimeseks või üldiseks kontaktpunktiks.

| — | eesnimi, |
| --- | --- |

—

eesnimi,

M

| — | perekonnanimi, |
| --- | --- |

—

perekonnanimi,

M

| — | telefoninumber, |
| --- | --- |

—

telefoninumber,

Töötelefon.

M

| — | e-posti aadress, |
| --- | --- |

—

e-posti aadress,

Ametlik e-posti aadress.

M

| — | aadress: |
| --- | --- |

—

aadress:

Kontaktisiku tegevuskoha aadress.

| — | tänava nimi, |
| --- | --- |

—

tänava nimi,

M

| — | majanumber, |
| --- | --- |

—

majanumber,

M

| — | sihtnumber, |
| --- | --- |

—

sihtnumber,

M

| — | asula, |
| --- | --- |

—

asula,

M

| — | maakond, |
| --- | --- |

—

maakond,

M*

| — | vald. |
| --- | --- |

—

vald.

M*

Riigisisene tunnuskood/ettevõtte registreerimiskood

Kui tootja on juriidiline isik, märkida tunnuskood/-number, mis on määratud tema registreerimisel liikmesriigi äriregistris.

F

Riigisisene maksukohustuslasena registreerimise number

Tootja maksukohustuslasena registreerimise number liikmesriigis.

M*

Muu identifitseerimisteave

Kui tootjad on asutatud kolmandates riikides, märkida ametlik registreerimisnumber/-kood.

F

Elektri- ja elektroonikaseadmete kategooria(d)

Tootja poolt liikmesriigis turule lastavate elektri- ja elektroonikaseadmete kategooria(te) kirjeldus, kasutades direktiivi 2012/19/EL III lisas esitatud kategoorianumbrit.

M

Elektri- ja elektroonikaseadmete alamkategooria(d)

Tootja poolt liikmesriigis turule lastavate elektri- ja elektroonikaseadmete alamkategooria(te) kirjeldus vastavalt selles liikmesriigis kasutatavatele alamkategooriatele.

M*

Elektri- ja elektroonikaseadmete liik (kodumajapidamisseadmed või muud kui kodumajapidamisseadmed)

Iga elektri- ja elektroonikaseadmete kategooria või vajaduse korral alamkategooria kohta, mida tootja liikmesriigi turule laseb, märkida „kodumajapidamisseadmed“ või „muud kui kodumajapidamisseadmed“.

M*

Elektri- ja elektroonikaseadme kaubamärk

Iga elektri- ja elektroonikaseadmete kategooria või vajaduse korral alamkategooria kohta, mida tootja liikmesriigi turule laseb, märkida nimi, mille tootja on elektri- või elektroonikaseadmele vabalt valinud, et eristada seda tema toodetava või müüdava tootena, ning mida võib kasutada ja kaitsta kaubamärgina.

M*

Tootjavastutus:

Teave selle kohta, kuidas täidab tootja liikmesriigis direktiivi 2012/19/EL kohaseid kohustusi. Kui tootja on kehtestanud eraldi vastavussüsteemi teatavate kategooriate elektri- ja elektroonikaseadmete jaoks ning on muude puhul ühinenud kollektiivse vastavussüsteemiga, tuleb märkida mõlemad.

tootja on kehtestanud eraldi vastavussüsteemi:

jah/ei;

M

kui vastus on „jah“, anda lisateavet selle eraldi vastavussüsteemi kohta;

Selle lisateabe kirjeldus, mille tootja esitab eraldi vastavussüsteemi kohta.

M*

tootja on ühinenud kollektiivse(te) vastavussüsteemi(de)ga:

jah/ei.

M

Rahastamisvastutus:

Teave selle kohta, millisel kujul annab iga tootja vastavalt direktiivi 2012/19/EL artiklile 12 tagatise, kui ta laseb toote liikmesriigi turule.

tootja osaleb ühes või mitmes kollektiivses vastavussüsteemis:

jah/ei;

M

Tootjal on ringlussevõtukindlustus:

jah/ei;

M

tootjal on kinnine pangakonto:

jah/ei;

M

muu (täpsustada).

Kui liikmesriigis pakutav rahaline tagatis ei ole ühelgi eespool nimetatud kujul, peab tootja kirjeldama tagatise vormi.

F

Kaugmüük:

tootja müüb kaugmüügi kaudu elektri- ja elektroonikaseadmeid otse kodumajapidamistele või muudele kasutajatele kui kodumajapidamistele muus liikmesriigis:

jah/ei;

Liikmesriigis asutatud tootja märgib, kas ta müüb registreerimise ajal elektri- ja elektroonikaseadmeid ka sidevahendite abil otse kodumajapidamistele või muudele kasutajatele kui kodumajapidamistele muus liikmesriigis.

M

liikmesriik (-riigid), kus tootja müüb elektri- ja elektroonikaseadmeid kaugmüügi kaudu;

Liikmesriigis asutatud tootja, kes müüb elektri- ja elektroonikaseadmeid sidevahendite abil otse kodumajapidamistele või muudele kasutajatele kui kodumajapidamistele muus liikmesriigis, peab nimetama asjaomase(d) liikmesriigi(d).

F

liikmesriigis (-riikides), kus tootja müüb elektri- ja elektroonikaseadmeid kaugmüügi kaudu, määratud volitatud esindaja nimi.

Liikmesriigis asutatud tootja, kes müüb elektri- ja elektroonikaseadmeid sidevahendite abil otse kodumajapidamistele või muudele kasutajatele kui kodumajapidamistele muus liikmesriigis, peab märkima asjaomases liikmesriigis (asjaomastes liikmesriikides) määratud volitatud esindaja nime.

F

Kinnitus

„Kinnitan (kinnitame), et esitatud andmed on õiged ning annavad täpse teabe eespool nimetatud tootja ja tema poolt ... (nimetada liikmesriik) turule lastavate elektri- ja elektroonikaseadmete liigi kohta.“

Tootja või vajaduse korral tema nimel tegutseva kolmanda isiku kinnitus, et esitatud teave on õige ja täpne.

Kui kasutatakse elektroonilist vormi, tuleb selle kinnituse kinnitamiseks teha märge vastavasse ruutu.

M

B OSA

Volitatud esindaja registreerimise vorm

Volitatud esindaja registreerimise vorm

| Andmeelement | Kirjeldus | Andmeelemendi liik |
| --- | --- | --- |
| Volitatud esindaja nimi: | Volitatud esindaja ametlik nimi, mis on seotud riigisisese maksukohustuslasena registreerimise numbriga või tunnuskoodi/-numbriga, mis on määratud tema registreerimisel liikmesriigi äriregistris. | |
| — | kui volitatud esindaja on juriidiline isik (ettevõte), märkida ettevõtte nimi; |

Andmeelement

Kirjeldus

Andmeelemendi liik

Volitatud esindaja nimi:

Volitatud esindaja ametlik nimi, mis on seotud riigisisese maksukohustuslasena registreerimise numbriga või tunnuskoodi/-numbriga, mis on määratud tema registreerimisel liikmesriigi äriregistris.

—

kui volitatud esindaja on juriidiline isik (ettevõte), märkida ettevõtte nimi;

F

| — | kui volitatud esindaja on füüsiline isik, märkida:






  — | eesnimi, |
| --- | --- | --- |

—

kui volitatud esindaja on füüsiline isik, märkida:

—

eesnimi,

| — | perekonnanimi. |
| --- | --- |

—

perekonnanimi.

F

Volitatud esindaja juriidiline aadress:

Volitatud esindaja ametlik aadress. Volitatud esindaja peab olema asutatud liikmesriigi territooriumil.

| — | tänava nimi, |
| --- | --- |

—

tänava nimi,

M

| — | majanumber, |
| --- | --- |

—

majanumber,

M

| — | sihtnumber, |
| --- | --- |

—

sihtnumber,

M

| — | asula, |
| --- | --- |

—

asula,

M

| — | maakond, |
| --- | --- |

—

maakond,

M*

| — | vald, |
| --- | --- |

—

vald,

M*

| — | veebiaadress (kui on olemas). |
| --- | --- |

—

veebiaadress (kui on olemas).

M

Volitatud esindaja kontaktisik:

Volitatud esindaja kontaktpunkti ülesannet täitev isik. See on isik, kes on määratud volitatud esindaja esimeseks või üldiseks kontaktpunktiks. Kontaktisik peab asuma liikmesriigi territooriumil.

| — | eesnimi, |
| --- | --- |

—

eesnimi,

M

| — | perekonnanimi, |
| --- | --- |

—

perekonnanimi,

M

| — | telefoninumber, |
| --- | --- |

—

telefoninumber,

Töötelefon.

M

| — | e-posti aadress, |
| --- | --- |

—

e-posti aadress,

Ametlik e-posti aadress.

M

| — | aadress: |
| --- | --- |

—

aadress:

Kontaktisiku tegevuskoha aadress.

| — | tänava nimi, |
| --- | --- |

—

tänava nimi,

M

| — | majanumber, |
| --- | --- |

—

majanumber,

M

| — | sihtnumber, |
| --- | --- |

—

sihtnumber,

M

| — | asula, |
| --- | --- |

—

asula,

M

| — | maakond, |
| --- | --- |

—

maakond,

M*

| — | vald. |
| --- | --- |

—

vald.

M*

Riigisisene tunnuskood/ettevõtte registreerimiskood

Kui volitatud esindaja on juriidiline isik, märkida tunnuskood/-number, mis on määratud tema registreerimisel liikmesriigi äriregistris.

F

Riigisisene maksukohustuslasena registreerimise number

Volitatud esindaja maksukohustuslasena registreerimise number liikmesriigis.

M*

Esindatud tootja(te) nimi (nimed):

| — | kui tootja on juriidiline isik (ettevõte), märkida ettevõtte nimi; |
| --- | --- |

—

kui tootja on juriidiline isik (ettevõte), märkida ettevõtte nimi;

| — | kui tootja on füüsiline isik, märkida:






  — | eesnimi, |
| --- | --- | --- |

—

kui tootja on füüsiline isik, märkida:

—

eesnimi,

| — | perekonnanimi. |
| --- | --- |

—

perekonnanimi.

Volitatud esindaja poolt esindatud tootja(te) ametlik(ud) nimi (nimed), mis on seotud tootja riigisisese/Euroopa maksukohustuslasena registreerimise numbriga või tunnuskoodi/-numbriga, mis on määratud tootja registreerimisel selle liikmesriigi äriregistris, kus tootja on asutatud.

Kui volitatud esindaja esindab rohkem kui ühte tootjat ja asjaomane liikmesriik näeb ette, et volitatud esindaja peab olema registreeritud ühe korra, märgib ta eraldi iga esindatud tootja nime ja kontaktandmed.

M

Esindatud tootja(te) kontaktandmed:

Volitatud esindaja poolt esindatud tootja(te) ametlikud kontaktandmed.

| — | telefoninumber, |
| --- | --- |

—

telefoninumber,

M

| — | e-posti aadress, |
| --- | --- |

—

e-posti aadress,

M

| — | aadress: |
| --- | --- |

—

aadress:

M

| — | tänava nimi, |
| --- | --- |

—

tänava nimi,

M

| — | majanumber, |
| --- | --- |

—

majanumber,

M

| — | sihtnumber, |
| --- | --- |

—

sihtnumber,

M

| — | asula, |
| --- | --- |

—

asula,

M

| — | riik, |
| --- | --- |

—

riik,

M

| — | veebiaadress (kui on olemas). |
| --- | --- |

—

veebiaadress (kui on olemas).

F

Esindatud tootja elektri- ja elektroonikaseadmetega seotud aastakäibe kategooriad.

Märkida esindatud tootja aastakäive. Seda andmeelementi nõudvad liikmesriigid peavad välja pakkuma erinevad elektri- ja elektroonikaseadmetega seotud aastakäibe kategooriad, millest esindatud tootja saab valida sobiva kategooria.

Kui volitatud esindaja esindab rohkem kui ühte tootjat ja asjaomane liikmesriik näeb ette, et volitatud esindaja peab olema registreeritud ühe korra, märgib ta eraldi iga esindatud tootja kohta elektri- ja elektroonikaseadmetega seotud aastakäibe kategooria.

M*

Elektri- ja elektroonikaseadmete kategooria(d)

Esindatud tootja poolt liikmesriigis turule lastavate elektri- ja elektroonikaseadmete kategooria(te) kirjeldus, kasutades direktiivi 2012/19/EL III lisas esitatud kategoorianumbrit.

Kui volitatud esindaja esindab rohkem kui ühte tootjat ja asjaomane liikmesriik näeb ette, et volitatud esindaja peab olema registreeritud ühe korra, kirjeldab ta eraldi iga esindatud tootja poolt liikmesriigis turule lastavate elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriaid.

M

Elektri- ja elektroonikaseadmete alamkategooria(d)

Tootja poolt liikmesriigis turule lastavate elektri- ja elektroonikaseadmete alamkategooria(te) kirjeldus vastavalt selles liikmesriigis kasutatavatele alamkategooriatele.

Kui volitatud esindaja esindab rohkem kui ühte tootjat ja asjaomane liikmesriik näeb ette, et volitatud esindaja peab olema registreeritud ühe korra, kirjeldab ta eraldi iga esindatud tootja poolt liikmesriigis turule lastavate elektri- ja elektroonikaseadmete alamkategooriaid.

M*

Elektri- ja elektroonikaseadmete liik (kodumajapidamisseadmed või muud kui kodumajapidamisseadmed)

Iga elektri- ja elektroonikaseadmete kategooria või vajaduse korral alamkategooria kohta, mida esindatud tootja liikmesriigi turule laseb, märkida „kodumajapidamisseadmed“ või „muud kui kodumajapidamisseadmed“.

M*

Elektri- ja elektroonikaseadme kaubamärk

Iga elektri- ja elektroonikaseadmete kategooria või vajaduse korral alamkategooria kohta, mida esindatud tootja liikmesriigi turule laseb, märkida nimi, mille tootja on elektri- või elektroonikaseadmele vabalt valinud, et eristada seda tema toodetava või müüdava tootena, ning mida võib kasutada ja kaitsta kaubamärgina.

M*

Tootjavastutus:

Teave selle kohta, kuidas täidab esindatud tootja liikmesriigis direktiivi 2012/19/EL kohaseid kohustusi. Kui tootja või tema nimel tegutsev volitatud esindaja on kehtestanud eraldi vastavussüsteemi teatavate kategooriate elektri- ja elektroonikaseadmete jaoks ning on muude puhul ühinenud kollektiivse vastavussüsteemiga, tuleb märkida mõlemad.

Kui volitatud esindaja esindab rohkem kui ühte tootjat ja asjaomane liikmesriik näeb ette, et volitatud esindaja peab olema registreeritud ühe korra, märgib ta iga esindatud tootja kohta eraldi, kuidas see täidab liikmesriigis direktiivi 2012/19/EL kohaseid kohustusi.

tootja või tema nimel tegutsev volitatud esindaja on kehtestanud liikmesriigis eraldi vastavussüsteemi:

jah/ei;

M

kui vastus on „jah“, anda lisateavet selle eraldi vastavussüsteemi kohta;

Selle lisateabe kirjeldus, mille tootja või tema nimel tegutsev volitatud esindaja esitab eraldi vastavussüsteemi kohta.

M*

tootja või tema nimel tegutsev volitatud esindaja on ühinenud liikmesriigis kollektiivse(te) vastavussüsteemi(de)ga:

jah/ei.

M

Rahastamisvastutus:

Teave selle kohta, millisel kujul annab iga esindatud tootja vastavalt direktiivi 2012/19/EL artiklile 12 tagatise, kui ta laseb toote liikmesriigi turule.

tootja või tema nimel tegutsev volitatud esindaja osaleb ühes või mitmes kollektiivses vastavussüsteemis:

jah/ei;

M

tootjal või tema nimel tegutseval volitatud esindajal on ringlussevõtukindlustus:

jah/ei;

M

tootjal või tema nimel tegutseval volitatud esindajal on kinnine pangakonto:

jah/ei;

M

muu (täpsustada).

Kui liikmesriigis pakutav rahaline tagatis ei ole ühelgi eespool nimetatud kujul, peab volitatud esindaja kirjeldama tagatise vormi.

M

Kinnitus

„Kinnitan (kinnitame), et esindatud tootja(d) on määranud eespool nimetatud volitatud esindaja kirjaliku volitusega vastavalt elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmeid käsitleva direktiivi 2012/19/EL artikli 17 lõikele 3.“

Volitatud esindaja või vajaduse korral tema nimel tegutseva kolmanda isiku kinnitus, et volitatud esindaja on määratud kirjaliku volitusega vastavalt elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmeid käsitleva direktiivi 2012/19/EL artikli 17 lõikele 3.

Kui kasutatakse elektroonilist vormi, tuleb selle kinnituse kinnitamiseks teha märge vastavasse ruutu.

M

Kinnitus

„Kinnitan (kinnitame), et esitatud andmed on õiged ning annavad täpse teabe eespool nimetatud volitatud esindaja ja tema esindatud tootja(te) poolt ... (nimetada liikmesriik) turule lastavate elektri- ja elektroonikaseadmete liigi kohta.“

Volitatud esindaja või vajaduse korral tema nimel tegutseva kolmanda isiku kinnitus, et esitatud teave on õige ja täpne.

Kui kasutatakse elektroonilist vormi, tuleb selle kinnituse kinnitamiseks teha märge vastavasse ruutu.

M

---

II LISA

Vorm, milles esitatakse liikmesriigi registrisse andmed selle liikmesriigi turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmete kohta

Põhilised andmeelemendid on tähistatud tähega „M“.

Tähega „F“ tähistatud filtripõhised andmeelemendid on põhiliste andmeelementide osa, kuid need tuleb esitada vaid siis, kui ühe eelneva andmeelemendi korral on valitud teatav vastus.

Täiendavad andmeelemendid on tähistatud tähega „M*“.

| Andmeelement | Kirjeldus | Andmeelemendi liik |
| --- | --- | --- |
| Tootja või volitatud esindaja või tootjate nimel laiendatud tootjavastutuse kohustusi täitva organisatsiooni nimi: | Tootja või volitatud esindaja või tootjate nimel laiendatud tootjavastutuse kohustusi täitva organisatsiooni ametlik nimi, mis on seotud riigisisese maksukohustuslasena registreerimise numbriga või tunnuskoodi/-numbriga, mis on määratud tema registreerimisel liikmesriigi äriregistris. | |
| — | kui tootja või volitatud esindaja on juriidiline isik (ettevõte), märkida ettevõtte nimi; |

Andmeelement

Kirjeldus

Andmeelemendi liik

Tootja või volitatud esindaja või tootjate nimel laiendatud tootjavastutuse kohustusi täitva organisatsiooni nimi:

Tootja või volitatud esindaja või tootjate nimel laiendatud tootjavastutuse kohustusi täitva organisatsiooni ametlik nimi, mis on seotud riigisisese maksukohustuslasena registreerimise numbriga või tunnuskoodi/-numbriga, mis on määratud tema registreerimisel liikmesriigi äriregistris.

—

kui tootja või volitatud esindaja on juriidiline isik (ettevõte), märkida ettevõtte nimi;

F

| — | tootja või kui volitatud esindaja on füüsiline isik, märkida:






  — | eesnimi, |
| --- | --- | --- |

—

tootja või kui volitatud esindaja on füüsiline isik, märkida:

—

eesnimi,

| — | perekonnanimi. |
| --- | --- |

—

perekonnanimi.

F

| — | Kui liikmesriik võimaldab aruande esitada tootjate nimel laiendatud tootjavastutuse kohustusi täitval organisatsioonil, märkida selle organisatsiooni nimi ning selliste tootjate ja/või volitatud esindajate nimed, kelle nimel teave esitatakse. |
| --- | --- |

—

Kui liikmesriik võimaldab aruande esitada tootjate nimel laiendatud tootjavastutuse kohustusi täitval organisatsioonil, märkida selle organisatsiooni nimi ning selliste tootjate ja/või volitatud esindajate nimed, kelle nimel teave esitatakse.

F

Riigisisene tunnuskood/ettevõtte registreerimiskood

Kui tootja või volitatud esindaja on juriidiline isik või kui tegemist on tootjate nimel laiendatud tootjavastutuse kohustusi täitva organisatsiooniga, märkida tunnuskood/-number, mis on määratud tema registreerimisel liikmesriigi äriregistris.

F

Riigisisene maksukohustuslasena registreerimise number

Tootja või volitatud esindaja või tootjate nimel laiendatud tootjavastutuse kohustusi täitva organisatsiooni maksukohustuslasena registreerimise number liikmesriigis.

M*

Aruandeperiood

Tootja või volitatud esindaja või kui see on asjakohane, tootjate nimel laiendatud tootjavastutuse kohustusi täitev organisatsioon, märgib vastava aruandeperioodi.

M

Aruandlusega seotud kontaktisik:

Isik, kes on määratud tootja või volitatud esindaja või kui see on asjakohane, tootjate nimel laiendatud tootjavastutuse kohustusi täitva organisatsiooni esimeseks või üldiseks kontaktpunktiks registrisse aruannete esitamisel.

| — | eesnimi, |
| --- | --- |

—

eesnimi,

M

| — | perekonnanimi, |
| --- | --- |

—

perekonnanimi,

M

| — | telefoninumber, |
| --- | --- |

—

telefoninumber,

Töötelefon.

M

| — | e-posti aadress. |
| --- | --- |

—

e-posti aadress.

Ametlik e-posti aadress.

M

Liikmesriigi turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmete kogus (tonnides):

Iga tootja või volitatud esindaja esitab liikmesriigi turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmete massi tonnides, nagu on määratletud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/699 artikli 2 punktis a.

Kui liikmesriik lubab selle teabe esitada tootjate nimel laiendatud tootjavastutuse kohustusi täitval organisatsioonil, tuleb täpsustada, kas teave antakse iga esindatud tootja ja volitatud esindaja kohta eraldi või kõigi esindatud tootjate ja volitatud esindajate kohta kokku.

elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriate kaupa;

Tootja poolt liikmesriigis turule lastavate elektri- ja elektroonikaseadmete mass direktiivi 2012/19/EL III lisa kohaste elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriate kaupa, kusjuures päikesepaneelide mass märgitakse eraldi.

M

elektri- ja elektroonikaseadmete alamkategooriate kaupa;

Tootja poolt liikmesriigis turule lastavate elektri- ja elektroonikaseadmete mass selles liikmesriigis kasutatavate alamkategooriate kaupa.

M*

elektri- ja elektroonikaseadmete liikide kaupa (kodumajapidamisseadmed või muud kui kodumajapidamisseadmed).

Tootja poolt liikmesriigis turule lastavate elektri- ja elektroonikaseadmete mass seadmete liikide kaupa („kodumajapidamisseadmed“ või „muud kui kodumajapidamisseadmed“).

M*

Kinnitus

„Kinnitan (kinnitame), et selles dokumendis esitatud andmed on õiged ning annavad täpse teabe eespool nimetatud tootja(te) ja tema (nende) poolt ... (nimetada liikmesriik) turule lastavate elektri- ja elektroonikaseadmete liigi ja koguse kohta.“

Tootja või volitatud esindaja või vajaduse korral tootja või volitatud esindaja nimel tegutseva kolmanda isiku kinnitus, et esitatud teave on õige ja täpne.

Kui kasutatakse elektroonilist vormi, tuleb selle kinnituse kinnitamiseks teha märge vastavasse ruutu.

M

---

| 20.2.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/291,

19. veebruar 2019,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 1-naftüülatseetamiidi, 1-naftüüläädikhappe, akrinatriini, asoksüstrobiini, fluasifop-P, fluroksüpüüri, imasaliili, metüülkresoksiimi, oksüfluorfeeni, prokloraasi, proheksadiooni, spiroksamiini, teflutriini ja terbutüülasiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ (1) kehtetuks tunnistamise kohta, eriti selle artikli 17 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa B osas on esitatud toimeained, mis on määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa B osas on esitatud toimeained, mis on määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetud.

| (2) | Toimeainete 1-naftüülatseetamiidi, 1-naftüüläädikhappe, akrinatriini, asoksüstrobiini, fluasifop-P, fluroksüpüüri, imasaliili, metüülkresoksiimi, oksüfluorfeeni, prokloraasi, proheksadiooni, spiroksamiini, teflutriini ja terbutüülasiini heakskiidu kehtivus aegub 31. detsembril 2021. |
| --- | --- |

(2)

Toimeainete 1-naftüülatseetamiidi, 1-naftüüläädikhappe, akrinatriini, asoksüstrobiini, fluasifop-P, fluroksüpüüri, imasaliili, metüülkresoksiimi, oksüfluorfeeni, prokloraasi, proheksadiooni, spiroksamiini, teflutriini ja terbutüülasiini heakskiidu kehtivus aegub 31. detsembril 2021.

| (3) | Käesoleva määrusega hõlmatud toimeainete heakskiidu pikendamise taotlused esitati vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 844/2012 (3). Tõenäoliselt aga lõpeb kõnealuste ainete heakskiidu kehtivusaeg taotlejast mittesõltuvatel põhjustel enne, kui võetakse vastu otsus ainete heakskiidu pikendamise kohta. Seepärast on vaja pikendada kõnealuste ainete heakskiidu kehtivusaega kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 17. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega hõlmatud toimeainete heakskiidu pikendamise taotlused esitati vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 844/2012 (3). Tõenäoliselt aga lõpeb kõnealuste ainete heakskiidu kehtivusaeg taotlejast mittesõltuvatel põhjustel enne, kui võetakse vastu otsus ainete heakskiidu pikendamise kohta. Seepärast on vaja pikendada kõnealuste ainete heakskiidu kehtivusaega kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 17.

| (4) | Arvestades aega ja ressursse, mida on vaja suure arvu 2019.–2021. aastal lõppeva heakskiidu kehtivusajaga toimeainete heakskiidu pikendamise taotluste hindamiseks, loodi komisjoni rakendusotsusega C(2016) 6104 (4) tööprogramm, milles rühmitatakse samalaadsed toimeained ja seatakse prioriteedid selle põhjal, millised on nendega seotud ohud inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 18. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades aega ja ressursse, mida on vaja suure arvu 2019.–2021. aastal lõppeva heakskiidu kehtivusajaga toimeainete heakskiidu pikendamise taotluste hindamiseks, loodi komisjoni rakendusotsusega C(2016) 6104 (4) tööprogramm, milles rühmitatakse samalaadsed toimeained ja seatakse prioriteedid selle põhjal, millised on nendega seotud ohud inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 18.

| (5) | Otsuse C(2016) 6104 kohaselt tuleks esmajärjekorras hinnata toimeaineid, mida võib pidada väikese riskiga toimeaineteks. Selliste toimeainete heakskiidu kehtivusaega tuleks seega pikendada nii lühikeseks ajavahemikuks kui võimalik. Võttes arvesse ülesannete ja töö jaotust referent- ja kaasreferentliikmesriikide vahel ning hindamiseks ja otsustamiseks vajalikke olemasolevaid ressursse, peaks kõnealune ajavahemik olema toimeaine proheksadiooni puhul üks aasta. |
| --- | --- |

(5)

Otsuse C(2016) 6104 kohaselt tuleks esmajärjekorras hinnata toimeaineid, mida võib pidada väikese riskiga toimeaineteks. Selliste toimeainete heakskiidu kehtivusaega tuleks seega pikendada nii lühikeseks ajavahemikuks kui võimalik. Võttes arvesse ülesannete ja töö jaotust referent- ja kaasreferentliikmesriikide vahel ning hindamiseks ja otsustamiseks vajalikke olemasolevaid ressursse, peaks kõnealune ajavahemik olema toimeaine proheksadiooni puhul üks aasta.

| (6) | Toimeainete puhul, mis ei kuulu rakendusotsuses C(2016) 6104 esitatud prioriteetsetesse kategooriatesse, tuleks heakskiidu kehtivusaega pikendada kahe või kolme aasta võrra, võttes arvesse kehtivaid aegumistähtaegu, nõuet esitada toimeainete täiendavad toimikud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 6 lõikele 3 hiljemalt 30 kuud enne heakskiidu kehtivusaja lõppu, vajadust tagada referent- ja kaasreferentliikmesriikide vahel ülesannete ja töö ühtlane jaotamine, samuti hindamiseks ja otsustamiseks vajalike ressursside olemasolu. Seepärast on asjakohane pikendada toimeainete 1-naftüülatseetamiidi, 1-naftüüläädikhappe, akrinatriini, fluasifop-P, prokloraasi ja spiroksamiini kehtivusaega kahe aasta võrra ning asoksüstrobiini, fluroksüpüüri, imasaliili, metüülkresoksiimi, oksüfluorfeeni, teflutriini ja terbutüülasiini kehtivusaega kolme aasta võrra. |
| --- | --- |

(6)

Toimeainete puhul, mis ei kuulu rakendusotsuses C(2016) 6104 esitatud prioriteetsetesse kategooriatesse, tuleks heakskiidu kehtivusaega pikendada kahe või kolme aasta võrra, võttes arvesse kehtivaid aegumistähtaegu, nõuet esitada toimeainete täiendavad toimikud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 6 lõikele 3 hiljemalt 30 kuud enne heakskiidu kehtivusaja lõppu, vajadust tagada referent- ja kaasreferentliikmesriikide vahel ülesannete ja töö ühtlane jaotamine, samuti hindamiseks ja otsustamiseks vajalike ressursside olemasolu. Seepärast on asjakohane pikendada toimeainete 1-naftüülatseetamiidi, 1-naftüüläädikhappe, akrinatriini, fluasifop-P, prokloraasi ja spiroksamiini kehtivusaega kahe aasta võrra ning asoksüstrobiini, fluroksüpüüri, imasaliili, metüülkresoksiimi, oksüfluorfeeni, teflutriini ja terbutüülasiini kehtivusaega kolme aasta võrra.

| (7) | Pidades silmas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki nende juhtumite puhul, kui hiljemalt 30 kuud enne käesoleva määruse lisas sätestatud asjakohast kehtivusaja aegumist ei ole kooskõlas rakendusmäärusega (EL) nr 844/2012 esitatud ettenähtud täiendavat toimikut, määrab komisjon kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse kohaldamist, või kõige varasemale sellele järgnevale kuupäevale. |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki nende juhtumite puhul, kui hiljemalt 30 kuud enne käesoleva määruse lisas sätestatud asjakohast kehtivusaja aegumist ei ole kooskõlas rakendusmäärusega (EL) nr 844/2012 esitatud ettenähtud täiendavat toimikut, määrab komisjon kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse kohaldamist, või kõige varasemale sellele järgnevale kuupäevale.

| (8) | Arvestades määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki nende juhtumite puhul, kui komisjon võtab vastu määruse, milles sätestatakse, et käesoleva määruse lisas viidatud toimeaine heakskiitu ei pikendata, kuna heakskiitmise tingimused ei ole täidetud, määrab komisjon kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse kohaldamist, või kuupäevale, mil jõustub määrus, milles sätestatakse, et toimeaine heakskiitu ei pikendata, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Juhtumite puhul, kus komisjon võtab vastu määruse, millega nähakse ette käesoleva määruse lisas osutatud toimeaine heakskiidu pikendamine, püüab komisjon kehtestada konkreetsetest asjaoludest lähtuvalt varaseima võimaliku kohaldamiskuupäeva. |
| --- | --- |

(8)

Arvestades määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki nende juhtumite puhul, kui komisjon võtab vastu määruse, milles sätestatakse, et käesoleva määruse lisas viidatud toimeaine heakskiitu ei pikendata, kuna heakskiitmise tingimused ei ole täidetud, määrab komisjon kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse kohaldamist, või kuupäevale, mil jõustub määrus, milles sätestatakse, et toimeaine heakskiitu ei pikendata, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Juhtumite puhul, kus komisjon võtab vastu määruse, millega nähakse ette käesoleva määruse lisas osutatud toimeaine heakskiidu pikendamine, püüab komisjon kehtestada konkreetsetest asjaoludest lähtuvalt varaseima võimaliku kohaldamiskuupäeva.

| (9) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. veebruar 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

3

(4)  Komisjoni 28. septembri 2016. aasta rakendusotsus, millega kehtestatakse tööprogramm 2019., 2020. või 2021. aastal lõppeva kehtivusajaga toimeainete heakskiidu pikendamise taotluste hindamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 (ELT C 357, 29.9.2016, lk 9).

4

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa B osa muudetakse järgmiselt:

| 1) | 4. reas asendatakse asoksüstrobiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2024“; |
| --- | --- |

1)

4. reas asendatakse asoksüstrobiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2024“;

| 2) | 5. reas asendatakse imasaliili käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2024“; |
| --- | --- |

2)

5. reas asendatakse imasaliili käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2024“;

| 3) | 6. reas asendatakse proheksadiooni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2022“; |
| --- | --- |

3)

6. reas asendatakse proheksadiooni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2022“;

| 4) | 7. reas asendatakse spiroksamiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2023“; |
| --- | --- |

4)

7. reas asendatakse spiroksamiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2023“;

| 5) | 8. reas asendatakse metüülkresoksiimi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „31. detsember 2024“; |
| --- | --- |

5)

8. reas asendatakse metüülkresoksiimi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „31. detsember 2024“;

| 6) | 9. reas asendatakse fluroksüpüüri käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2024“; |
| --- | --- |

6)

9. reas asendatakse fluroksüpüüri käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2024“;

| 7) | 10. reas asendatakse teflutriini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2024“; |
| --- | --- |

7)

10. reas asendatakse teflutriini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2024“;

| 8) | 11. reas asendatakse oksüfluorfeeni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2024“; |
| --- | --- |

8)

11. reas asendatakse oksüfluorfeeni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2024“;

| 9) | 12. reas asendatakse 1-naftüülatseetamiidi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2023“; |
| --- | --- |

9)

12. reas asendatakse 1-naftüülatseetamiidi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2023“;

| 10) | 13. asendatakse 1-naftüüläädikhapet käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. detsember 2023“; |
| --- | --- |

10)

13. asendatakse 1-naftüüläädikhapet käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. detsember 2023“;

| 11) | 15. reas asendatakse fluasifop p-d käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „31. detsember 2023“; |
| --- | --- |

11)

15. reas asendatakse fluasifop p-d käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „31. detsember 2023“;

| 12) | 16. reas asendatakse terbutüülasiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2024“; |
| --- | --- |

12)

16. reas asendatakse terbutüülasiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2024“;

| 13) | 19. reas asendatakse akrinatriini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2023“; |
| --- | --- |

13)

19. reas asendatakse akrinatriini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2023“;

| 14) | 20. reas asendatakse prokloraasi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2023“. |
| --- | --- |

14)

20. reas asendatakse prokloraasi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev järgmisega: „31. detsember 2023“.

---

OTSUSED

| 20.2.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/20

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/292,

12. veebruar 2019,

mis käsitleb volitust avaldada ELi salastatud teavet kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsust 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta, (1) eriti selle artiklit 13 ja VI lisa,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit sõlmib kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega lepinguid salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorra kohta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit sõlmib kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega lepinguid salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorra kohta.

| (2) | Peasekretär võib nõukogu peasekretariaadi nimel sõlmida kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega halduskokkuleppeid salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kohta. |
| --- | --- |

(2)

Peasekretär võib nõukogu peasekretariaadi nimel sõlmida kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega halduskokkuleppeid salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kohta.

| (3) | Nõukogu annab otsuse 2013/488/EL VI lisa punkti 37 kohaselt peasekretärile volitused edastada kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele salastatud teabe kaitse lepingute või halduskokkulepete alusel ELi salastatud teavet, |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu annab otsuse 2013/488/EL VI lisa punkti 37 kohaselt peasekretärile volitused edastada kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele salastatud teabe kaitse lepingute või halduskokkulepete alusel ELi salastatud teavet,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Kui liidu ning kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel kehtib salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitlev leping („salastatud teabe kaitse leping“), on nõukogu peasekretär vastavalt otsusele 2013/488/EL volitatud edastama teabe koostaja nõusoleku põhimõtet järgides asjaomasele kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile otsuse 2013/488/EL VI lisa punkti 11 kohaselt nõukogu julgeolekukomitee poolt kindlaks määratud tasemel ELi salastatud teavet, mis kuulub salastatud teabe kaitse lepingu kohaldamisalasse. Otsuse salastatud teabe kaitse lepingu alusel kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile ELi salastatud teabe edastamise kohta teeb peasekretär igal üksikjuhul eraldi.

2.   Kui nõukogu peasekretär on nõukogu heakskiidul ja vastavalt otsusele 2013/488/EL sõlminud kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga salastatud teabe vahetamise julgeolekukorda käsitleva halduskokkuleppe („halduskokkulepe“), on nõukogu peasekretär volitatud edastama teabe koostaja nõusoleku põhimõtet järgides asjaomasele kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile halduskokkuleppes kindlaks määratud tasemel ELi salastatud teavet, mis kuulub halduskokkuleppe kohaldamisalasse. Otsuse halduskokkuleppe alusel kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile ELi salastatud teabe edastamise kohta teeb peasekretär igal üksikjuhul eraldi.

3.   Nõukogu peasekretär võib delegeerida lõigetes 1 ja 2 osutatud volitused nõukogu peasekretariaadi kõrgematele ametnikele.

Artikkel 2

Käesoleva otsusega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse järgmised otsused:

| 1) | nõukogu 20. juuni 2011. aasta otsus teabe avaldamise kohta kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud salastatud teabe vahetamise julgeolekukorda käsitlevate alaliste lepingute alusel; |
| --- | --- |

1)

nõukogu 20. juuni 2011. aasta otsus teabe avaldamise kohta kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud salastatud teabe vahetamise julgeolekukorda käsitlevate alaliste lepingute alusel;

| 2) | nõukogu 20. juuni 2011. aasta otsus teabe avaldamise kohta rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud salastatud teabe vahetamise julgeolekukorda käsitlevate halduskokkulepete alusel. |
| --- | --- |

2)

nõukogu 20. juuni 2011. aasta otsus teabe avaldamise kohta rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud salastatud teabe vahetamise julgeolekukorda käsitlevate halduskokkulepete alusel.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 12. veebruar 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

E. O. TEODOROVICI

---

(1)  
  ELT L 274, 15.10.2013, lk 1.

1

---

| 20.2.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/22

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2019/293,

8. november 2018,

riigiabi SA.43785 (2018/C) (ex 2015/PN, ex 2018/NN) kohta, mida Rumeenia andis äriühingu Complexul Energetic Hunedoara restruktureerimiseks

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 7308 all)

(Ainult rumeeniakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Komisjon teavitas 12. märtsi 2018. aasta kirjaga Rumeenia ametiasutusi, et ta on otsustanud algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõike 2 kohase menetluse (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) seoses äriühingule Complexul Energetic Hunedoara S.A. (edaspidi „äriühing CE Hunedoara“) antud restruktureerimisabiga. Menetluse algatamise otsusele eelnesid teatised ja kontaktid komisjoni ja Rumeenia ametiasutuste vahel seoses äriühingule CE Hunedoara või tema eellastele antud riigiabiga, mida on täpsemalt kirjeldatud menetluse algatamise otsuses ja punktis 2.1. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon teavitas 12. märtsi 2018. aasta kirjaga Rumeenia ametiasutusi, et ta on otsustanud algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõike 2 kohase menetluse (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) seoses äriühingule Complexul Energetic Hunedoara S.A. (edaspidi „äriühing CE Hunedoara“) antud restruktureerimisabiga. Menetluse algatamise otsusele eelnesid teatised ja kontaktid komisjoni ja Rumeenia ametiasutuste vahel seoses äriühingule CE Hunedoara või tema eellastele antud riigiabiga, mida on täpsemalt kirjeldatud menetluse algatamise otsuses ja punktis 2.1.

| (2) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi otsuse kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi otsuse kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (3) | Rumeenia ametiasutused esitasid 15. mail 2018. aastal märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Huvitatud isikud komisjonile märkuseid ei esitanud. Lisaks 15. mail 2018. aastal saadud märkustele korraldas komisjon Rumeenia ametiasutustega 31. juulil 2018. aastal ka videokonverentsi. |
| --- | --- |

(3)

Rumeenia ametiasutused esitasid 15. mail 2018. aastal märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Huvitatud isikud komisjonile märkuseid ei esitanud. Lisaks 15. mail 2018. aastal saadud märkustele korraldas komisjon Rumeenia ametiasutustega 31. juulil 2018. aastal ka videokonverentsi.

2.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   Varasemad otsused seoses äriühinguga CE Hunedoara

Varasemad otsused seoses äriühinguga CE Hunedoara

| (4) | Komisjon oli 22. veebruaril 2012. aastal otsustanud mitte esitada vastuväiteid kavandatud abi kohta kogusummas 1 169 miljonit Rumeenia leud (umbes 251,3 miljonit eurot), mis oli ette nähtud riikliku kivisöeettevõtja JSC Petrosani seitsmest söekaevandusest nelja sulgemiseks (3) (edaspidi „söekaevandustele antud esimest abi käsitlev otsus“). Nimetatud otsuses leidis komisjon, et kavandatud abi oli kokkusobiv siseturuga vastavalt nõukogu otsusele 2010/787/EL (4) (edaspidi „nõukogu otsus söekaevandustele antava abi kohta“). |
| --- | --- |

(4)

Komisjon oli 22. veebruaril 2012. aastal otsustanud mitte esitada vastuväiteid kavandatud abi kohta kogusummas 1 169 miljonit Rumeenia leud (umbes 251,3 miljonit eurot), mis oli ette nähtud riikliku kivisöeettevõtja JSC Petrosani seitsmest söekaevandusest nelja sulgemiseks (3) (edaspidi „söekaevandustele antud esimest abi käsitlev otsus“). Nimetatud otsuses leidis komisjon, et kavandatud abi oli kokkusobiv siseturuga vastavalt nõukogu otsusele 2010/787/EL (4) (edaspidi „nõukogu otsus söekaevandustele antava abi kohta“).

3

4

| (5) | Komisjon oli 20. aprillil 2015. aastal leidnud, et äriühingud Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva – kaks elektrienergia tootmisega tegelenud ettevõtjat, kelle ühendamise teel loodi 2012. aastal äriühing CE Hunedoara – olid saanud aastatel 2009–2011 riigilt tegevusabi, mis ei olnud kokkusobiv siseturuga. Oma otsuses (5) (edaspidi „otsus siseturuga kokkusobimatu abi kohta“) nõudis komisjon, et Rumeenia ametiasutused nõuaksid abi koos intressidega tagasi äriühingult CE Hunedoara kui kahe elektrienergia tootmisega tegelenud ettevõtja järglaselt, juhul kui abisaajad abi tagasi ei maksa. Rumeenia ametiasutused esitasid 10. juunil 2015. aastal teabe, millest ilmnes, et äriühing CE Hunedoara oli kandnud Rumeenia energeetikaministeeriumile üle 34 785 015,45 Rumeenia leud (umbes 7,48 miljonit eurot), mis kattis tagasinõutava abi summa ja intressi, ning seega oli abi tagasinõudmist käsitlev otsus rakendatud. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon oli 20. aprillil 2015. aastal leidnud, et äriühingud Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva – kaks elektrienergia tootmisega tegelenud ettevõtjat, kelle ühendamise teel loodi 2012. aastal äriühing CE Hunedoara – olid saanud aastatel 2009–2011 riigilt tegevusabi, mis ei olnud kokkusobiv siseturuga. Oma otsuses (5) (edaspidi „otsus siseturuga kokkusobimatu abi kohta“) nõudis komisjon, et Rumeenia ametiasutused nõuaksid abi koos intressidega tagasi äriühingult CE Hunedoara kui kahe elektrienergia tootmisega tegelenud ettevõtja järglaselt, juhul kui abisaajad abi tagasi ei maksa. Rumeenia ametiasutused esitasid 10. juunil 2015. aastal teabe, millest ilmnes, et äriühing CE Hunedoara oli kandnud Rumeenia energeetikaministeeriumile üle 34 785 015,45 Rumeenia leud (umbes 7,48 miljonit eurot), mis kattis tagasinõutava abi summa ja intressi, ning seega oli abi tagasinõudmist käsitlev otsus rakendatud.

5

| (6) | Komisjon otsustas 21. aprillil 2015. aastal mitte esitada vastuväiteid seoses riigiabiga, mida kavandati anda äriühingule CE Hunedoara sihtotstarbelise laenuna summas kuni 167 miljonit Rumeenia leud (umbes 37,7 miljonit eurot) (6) (edaspidi „päästmisabi andmise otsus“) (7). Nimetatud otsuses leidis komisjon, et laenud kujutasid endast päästmisabi äriühingule CE Hunedoara, ning tunnistas abi kokkusobivaks siseturuga vastavalt suunistele raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „suunised päästmis- ja restruktureerimisabi kohta“) (8), võttes arvesse mitmeid Rumeenia ametiasutuste võetud kohustusi (vt põhjendused 120 ja 123). |
| --- | --- |

(6)

Komisjon otsustas 21. aprillil 2015. aastal mitte esitada vastuväiteid seoses riigiabiga, mida kavandati anda äriühingule CE Hunedoara sihtotstarbelise laenuna summas kuni 167 miljonit Rumeenia leud (umbes 37,7 miljonit eurot) (6) (edaspidi „päästmisabi andmise otsus“) (7). Nimetatud otsuses leidis komisjon, et laenud kujutasid endast päästmisabi äriühingule CE Hunedoara, ning tunnistas abi kokkusobivaks siseturuga vastavalt suunistele raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „suunised päästmis- ja restruktureerimisabi kohta“) (8), võttes arvesse mitmeid Rumeenia ametiasutuste võetud kohustusi (vt põhjendused 120 ja 123).

6

7

8

| (7) | Rumeenia ametiasutused esitasid 21. oktoobril 2015. aastal, st kuus kuud pärast päästmisabi andmise otsuse tegemist äriühingu CE Hunedoara restruktureerimiskava (edaspidi „esimene restruktureerimiskava“) (9). Rumeenia ametiasutuste eesmärk oli pikendada päästmisabi andmise otsuse objektiks oleva päästmisabi tagasimaksmise perioodi ja anda äriühingule CE Hunedoara restruktureerimisabi esimeses restruktureerimiskavas esitatud kulude rahastamiseks. 3. detsembril 2015. aastal edastatud kirjaga andsid Rumeenia ametiasutused teada oma kavatsusest esitada nelja nädala pärast teavet restruktureerimisabi kohta. Järgmisel päeval avas komisjon ametlikult toimiku SA.43785 (2015/PN) seoses äriühingule CE Hunedoara antava restruktureerimisabiga. |
| --- | --- |

(7)

Rumeenia ametiasutused esitasid 21. oktoobril 2015. aastal, st kuus kuud pärast päästmisabi andmise otsuse tegemist äriühingu CE Hunedoara restruktureerimiskava (edaspidi „esimene restruktureerimiskava“) (9). Rumeenia ametiasutuste eesmärk oli pikendada päästmisabi andmise otsuse objektiks oleva päästmisabi tagasimaksmise perioodi ja anda äriühingule CE Hunedoara restruktureerimisabi esimeses restruktureerimiskavas esitatud kulude rahastamiseks. 3. detsembril 2015. aastal edastatud kirjaga andsid Rumeenia ametiasutused teada oma kavatsusest esitada nelja nädala pärast teavet restruktureerimisabi kohta. Järgmisel päeval avas komisjon ametlikult toimiku SA.43785 (2015/PN) seoses äriühingule CE Hunedoara antava restruktureerimisabiga.

9

| (8) | Rumeenia ametiasutused andsid 8. jaanuaril 2016. aastal ette teada oma kavatsusest anda äriühingule CE Hunedoara restruktureerimisabi uue restruktureerimiskava alusel, mida oli esimese restruktureerimiskavaga võrreldes muudetud (edaspidi „muudetud restruktureerimiskava“), ning esitasid täiendava toetava teabe, mida omakorda täiendati 11. jaanuaril 2016. aastal. 12. jaanuaril 2016. aastal toimus Rumeenia ametiasutustega kohtumine seoses esitatud teabega. |
| --- | --- |

(8)

Rumeenia ametiasutused andsid 8. jaanuaril 2016. aastal ette teada oma kavatsusest anda äriühingule CE Hunedoara restruktureerimisabi uue restruktureerimiskava alusel, mida oli esimese restruktureerimiskavaga võrreldes muudetud (edaspidi „muudetud restruktureerimiskava“), ning esitasid täiendava toetava teabe, mida omakorda täiendati 11. jaanuaril 2016. aastal. 12. jaanuaril 2016. aastal toimus Rumeenia ametiasutustega kohtumine seoses esitatud teabega.

| (9) | Rumeenia ametiasutustele anti 15. jaanuaril 2016. aastal teada, et enne seda, kui nad kavatsevad abist ametlikult teada anda, oleks soovitatav kavandatavat restruktureerimisabi ja esimest restruktureerimiskava olulisel määral muuta. Pärast seda ei esitanud Rumeenia ametiasutused ühtegi uut restruktureerimiskava. |
| --- | --- |

(9)

Rumeenia ametiasutustele anti 15. jaanuaril 2016. aastal teada, et enne seda, kui nad kavatsevad abist ametlikult teada anda, oleks soovitatav kavandatavat restruktureerimisabi ja esimest restruktureerimiskava olulisel määral muuta. Pärast seda ei esitanud Rumeenia ametiasutused ühtegi uut restruktureerimiskava.

| (10) | Äriühinguga CE Hunedoara seoses algatati 2016. aasta jaanuaris Rumeenia õigusaktide alusel ametlik maksejõuetusmenetlus, mille siseriiklik kohus küll hiljem peatas. |
| --- | --- |

(10)

Äriühinguga CE Hunedoara seoses algatati 2016. aasta jaanuaris Rumeenia õigusaktide alusel ametlik maksejõuetusmenetlus, mille siseriiklik kohus küll hiljem peatas.

| (11) | Seejärel leidsid Rumeenia ametiasutused, et kuna äriühing CE Hunedoara lõpuks likvideeritakse, siis oleks vajalik ajutiselt jätkata mõnede elektrienergia tootmise üksuste ja söekaevanduste tööd ning edasi osutada seotud söekarastusteenuseid, mida toetati energiatootmisega seotud kulude hüvitamise kaudu. Tuginedes neile kaalutlustele ja uutele plaanidele selle kohta, kes on tulevikus äriühingu CE Hunedoara võimalik(ud) järeltulija(d), kes hakkab/hakkavad kasutama osa tema varast, esitasid Rumeenia ametiasutused komisjoni palvel teavet 12. mail 2016, videokonverentsil 18. mail 2016 ning 9., 25. ja 29. augustil 2016, 12. oktoobri 2016. aasta kohtumisel ning samuti 9. novembril 2016, 17. mail 2017 ja 1. septembril 2017. 17. mail 2017. aastal esitatud teave sisaldas eelkõige äriühingu CE Hunedoara lõpliku likvideerimise ajakava. |
| --- | --- |

(11)

Seejärel leidsid Rumeenia ametiasutused, et kuna äriühing CE Hunedoara lõpuks likvideeritakse, siis oleks vajalik ajutiselt jätkata mõnede elektrienergia tootmise üksuste ja söekaevanduste tööd ning edasi osutada seotud söekarastusteenuseid, mida toetati energiatootmisega seotud kulude hüvitamise kaudu. Tuginedes neile kaalutlustele ja uutele plaanidele selle kohta, kes on tulevikus äriühingu CE Hunedoara võimalik(ud) järeltulija(d), kes hakkab/hakkavad kasutama osa tema varast, esitasid Rumeenia ametiasutused komisjoni palvel teavet 12. mail 2016, videokonverentsil 18. mail 2016 ning 9., 25. ja 29. augustil 2016, 12. oktoobri 2016. aasta kohtumisel ning samuti 9. novembril 2016, 17. mail 2017 ja 1. septembril 2017. 17. mail 2017. aastal esitatud teave sisaldas eelkõige äriühingu CE Hunedoara lõpliku likvideerimise ajakava.

| (12) | Eraldi esitatud teatise alusel otsustas komisjon 24. novembril 2016. aastal mitte esitada vastuväiteid 447,8 miljoni Rumeenia leu (umbes 96,2 miljonit eurot) suurusele abile, mida kavatseti anda äriühingule CE Hunedoara selleks, et sulgeda neljast söekaevandusest kaks, mida äriühing ikka veel käitas ja mis ei olnud söekaevandustele antud esimest abi käsitleva otsuse objektiks (10) (edaspidi „söekaevandustele antud teist abi käsitlev otsus“). Nimetatud otsuses leidis komisjon, et kavandatud abi on kokkusobiv siseturuga vastavalt nõukogu otsusele söekavandustele antava abi kohta. |
| --- | --- |

(12)

Eraldi esitatud teatise alusel otsustas komisjon 24. novembril 2016. aastal mitte esitada vastuväiteid 447,8 miljoni Rumeenia leu (umbes 96,2 miljonit eurot) suurusele abile, mida kavatseti anda äriühingule CE Hunedoara selleks, et sulgeda neljast söekaevandusest kaks, mida äriühing ikka veel käitas ja mis ei olnud söekaevandustele antud esimest abi käsitleva otsuse objektiks (10) (edaspidi „söekaevandustele antud teist abi käsitlev otsus“). Nimetatud otsuses leidis komisjon, et kavandatud abi on kokkusobiv siseturuga vastavalt nõukogu otsusele söekavandustele antava abi kohta.

10

2.2.   Abisaaja: äriühing CE Hunedoara

Abisaaja: äriühing CE Hunedoara

| (13) | Äriühing CE Hunedoara on vertikaalselt integreeritud elektritootja, kelle peakontor asub Hunedoara maakonnas Petroșanis. Tema aktsiad kuuluvad täielikult Rumeenia riigile. Äriühing CE Hunedoara kasutab peamiselt kohalikku kivisütt, mida ta kaevandab oma söekaevandustest eesmärgiga toota elektrienergiat ümbruskonnas asuvatele linnadele. Äriühingu kahe elektrijaama – Deva (11) ja Paroșeni (12) ülesseatud nimivõimsus kokku on 1 225 MW. Äriühing CE Hunedoara toodab umbes 4,2 % Rumeenias tarbitavast elektrienergiast ning samas on ta ainus suurem elektritootja riigi kesk- ja loodeosas. Äriühingul on umbes 6 600 töötajat, kellest 1 750 on seotud elektritootmisega ja 4 700 kaevandamisega. |
| --- | --- |

(13)

Äriühing CE Hunedoara on vertikaalselt integreeritud elektritootja, kelle peakontor asub Hunedoara maakonnas Petroșanis. Tema aktsiad kuuluvad täielikult Rumeenia riigile. Äriühing CE Hunedoara kasutab peamiselt kohalikku kivisütt, mida ta kaevandab oma söekaevandustest eesmärgiga toota elektrienergiat ümbruskonnas asuvatele linnadele. Äriühingu kahe elektrijaama – Deva (11) ja Paroșeni (12) ülesseatud nimivõimsus kokku on 1 225 MW. Äriühing CE Hunedoara toodab umbes 4,2 % Rumeenias tarbitavast elektrienergiast ning samas on ta ainus suurem elektritootja riigi kesk- ja loodeosas. Äriühingul on umbes 6 600 töötajat, kellest 1 750 on seotud elektritootmisega ja 4 700 kaevandamisega.

11

12

| (14) | Äriühing CE Hunedoara asutati 2012. aasta novembris kahe raskustesse sattunud ja nüüdseks likvideeritud riikliku ettevõtte – Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva (edaspidi „eellased“) ühendamise teel. Pärast riikliku söeettevõtja JSC Petrosani likvideerimist plaaniti käiku jätta neli söekaevandust, mis ei pidanud saama sulgemisabi söekaevandustele antud esimest abi käsitleva otsuse alusel. Need kaevandused ning äriühingute Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva elektrijaamad, asjaomane halduspersonal ja kinnisvara ühendati äriühinguga CE Hunedoara, sest peaaegu kogu nelja söekavanduse tarnitud kivisöe kasutasid äriühingud Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva ära kütusena elektri- ja soojusenergia tootmisel. Konkreetsemalt:






  — | alguses võttis äriühing CE Hunedoara eellastelt üle tootmisega seotud varad ja kohustused. Mõlemad äriühingud ei suutnud järjepidevalt müüa elektrienergiat Rumeenias konkurentsivõimeliste turuhindadega ning said siseturuga kokkusobimatut tegevusabi aastatel 2009–2011 summas 22,62 miljonit Rumeenia leud ja 3,65 miljonit Rumeenia leud (umbes 5,6 miljonit eurot kokku), mille komisjon käskis siseturuga kokkusobimatut abi käsitlevas otsuses Rumeenia ametiasutustel koos intressidega tagasi nõuda äriühingult CE Hunedoara, sest nimetatud äriühing oli abisaajatega seotud majandusliku ja õigusliku järjepidevuse kaudu (13); |
| --- | --- | --- |

(14)

Äriühing CE Hunedoara asutati 2012. aasta novembris kahe raskustesse sattunud ja nüüdseks likvideeritud riikliku ettevõtte – Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva (edaspidi „eellased“) ühendamise teel. Pärast riikliku söeettevõtja JSC Petrosani likvideerimist plaaniti käiku jätta neli söekaevandust, mis ei pidanud saama sulgemisabi söekaevandustele antud esimest abi käsitleva otsuse alusel. Need kaevandused ning äriühingute Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva elektrijaamad, asjaomane halduspersonal ja kinnisvara ühendati äriühinguga CE Hunedoara, sest peaaegu kogu nelja söekavanduse tarnitud kivisöe kasutasid äriühingud Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva ära kütusena elektri- ja soojusenergia tootmisel. Konkreetsemalt:

—

alguses võttis äriühing CE Hunedoara eellastelt üle tootmisega seotud varad ja kohustused. Mõlemad äriühingud ei suutnud järjepidevalt müüa elektrienergiat Rumeenias konkurentsivõimeliste turuhindadega ning said siseturuga kokkusobimatut tegevusabi aastatel 2009–2011 summas 22,62 miljonit Rumeenia leud ja 3,65 miljonit Rumeenia leud (umbes 5,6 miljonit eurot kokku), mille komisjon käskis siseturuga kokkusobimatut abi käsitlevas otsuses Rumeenia ametiasutustel koos intressidega tagasi nõuda äriühingult CE Hunedoara, sest nimetatud äriühing oli abisaajatega seotud majandusliku ja õigusliku järjepidevuse kaudu (13);

13

| — | seejärel võttis äriühing CE Hunedoara 2013. aasta augustis üle riikliku söeettevõtja JSC Petrosani seitsmest söekaevandusest neli. Kuni 2011. aastani käitas riiklik söeettevõtja JSC Petrosani seitset kaevandust, millest kolm said sulgemisabi söekaevandustele antud esimest abi käsitleva otsuse alusel. Neli ülejäänud kaevandust, mis hiljem ühendati äriühinguga CE Hunedoara, olid väidetavalt elujõulised. Need neli söekaevandust ja muud tootmisvarad anti üle äriühingule CE Hunedoara ühegi kohustuseta, eelkõige ilma umbes 1,2 miljardi euro suuruse laenuta, mis oli varem tekkinud riigi või teiste avalik-õiguslike asutuste ees ning mis peamiselt tulenes maksmata maksudest ja hüvitistest. Kogunenud võlga ei võetud nelja kaevanduse elujõulisuse hindamisel arvesse. Komisjon märkis Rumeenia kohustust teavitada riigiabi eeskirjade alusel vajaduse korral riigi võetud mis tahes meetmetest, mis on seotud riigile võlgnetavate summadega. Rumeenia ei andnud teada menetlusest, (14) mille tulemusel anti neli söekaevandust äriühingule CE Hunedoara võlakohustust üle andmata. |
| --- | --- |

—

seejärel võttis äriühing CE Hunedoara 2013. aasta augustis üle riikliku söeettevõtja JSC Petrosani seitsmest söekaevandusest neli. Kuni 2011. aastani käitas riiklik söeettevõtja JSC Petrosani seitset kaevandust, millest kolm said sulgemisabi söekaevandustele antud esimest abi käsitleva otsuse alusel. Neli ülejäänud kaevandust, mis hiljem ühendati äriühinguga CE Hunedoara, olid väidetavalt elujõulised. Need neli söekaevandust ja muud tootmisvarad anti üle äriühingule CE Hunedoara ühegi kohustuseta, eelkõige ilma umbes 1,2 miljardi euro suuruse laenuta, mis oli varem tekkinud riigi või teiste avalik-õiguslike asutuste ees ning mis peamiselt tulenes maksmata maksudest ja hüvitistest. Kogunenud võlga ei võetud nelja kaevanduse elujõulisuse hindamisel arvesse. Komisjon märkis Rumeenia kohustust teavitada riigiabi eeskirjade alusel vajaduse korral riigi võetud mis tahes meetmetest, mis on seotud riigile võlgnetavate summadega. Rumeenia ei andnud teada menetlusest, (14) mille tulemusel anti neli söekaevandust äriühingule CE Hunedoara võlakohustust üle andmata.

14

2.3.   Äriühingu CE Hunedoara majandus- ja finantstulemused

Äriühingu CE Hunedoara majandus- ja finantstulemused

2.3.1.   Tegevustulemused

Tegevustulemused

| (15) | Rumeenia energiaturu reguleeriva asutuse sõnul (15) oli äriühingu CE Hunedoara osakaal elektrienergia netotootmises aastatel 2013–2015 järgmine.

  Tabel 1


  Äriühingu CE Hunedoara kogupanus elektrienergia tootmisse aastatel 2013–2015 võrreldes kogutootmismahuga












  Elektritootja | Kasutatud võimsus (MW) | Toodetud elektrienergia kokku (TWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013 | 2014 | 2015 | 2013 | 2014 | 2015 |
| CE Hunedoara | 1 110 (6 %) | 998 (5 %) | 1 063 (5 %) | 3 (5 %) | 2,7 (4 %) | 1,84 (2,9 %) |
| Turumaht | 18 142 (100 %) | 18 448 (100 %) | 19 086 (100 %) | 55,8 (100 %) | 62 (100 %) | 62,6 (100 %) |

(15)

Rumeenia energiaturu reguleeriva asutuse sõnul (15) oli äriühingu CE Hunedoara osakaal elektrienergia netotootmises aastatel 2013–2015 järgmine.

15

Tabel 1

Tabel 1

Äriühingu CE Hunedoara kogupanus elektrienergia tootmisse aastatel 2013–2015 võrreldes kogutootmismahuga

Äriühingu CE Hunedoara kogupanus elektrienergia tootmisse aastatel 2013–2015 võrreldes kogutootmismahuga

Elektritootja

Kasutatud võimsus (MW)

Toodetud elektrienergia kokku (TWh)

2013

2014

2015

2013

2014

2015

CE Hunedoara

1 110 (6 %)

998 (5 %)

1 063 (5 %)

3 (5 %)

2,7 (4 %)

1,84 (2,9 %)

Turumaht

18 142 (100 %)

18 448 (100 %)

19 086 (100 %)

55,8 (100 %)

62 (100 %)

62,6 (100 %)

| (16) | Rumeenias toodavad elektrienergiat eri liiki elektrijaamad, kelle tootmiskulud on erinevad. Alates 2012. aasta juulist kaubeldakse elektrienergiaga hulgimüügitasandil börsil, st hetketurgudel ja forvardite turul Rumeenia elektrienergia börsil (edaspidi „OPCOM“). |
| --- | --- |

(16)

Rumeenias toodavad elektrienergiat eri liiki elektrijaamad, kelle tootmiskulud on erinevad. Alates 2012. aasta juulist kaubeldakse elektrienergiaga hulgimüügitasandil börsil, st hetketurgudel ja forvardite turul Rumeenia elektrienergia börsil (edaspidi „OPCOM“).

| (17) | Elektrijaama käitamisel on oluline kriteerium võrrelda järgmise päeva turuhinda ja selle elektrijaama elektritootmise piirkulusid. Soojuselektrijaama puhul on peamised piirkulud kütusekulud, heitkoguste sertifikaatidega seotud kulud ja tegevusega seotud piirkulud. |
| --- | --- |

(17)

Elektrijaama käitamisel on oluline kriteerium võrrelda järgmise päeva turuhinda ja selle elektrijaama elektritootmise piirkulusid. Soojuselektrijaama puhul on peamised piirkulud kütusekulud, heitkoguste sertifikaatidega seotud kulud ja tegevusega seotud piirkulud.

| (18) | Äriühing CE Hunedoara andis teada järgmistest keskmistest tootmiskuludest: 274,27 Rumeenia leud / MWh (umbes 59 eurot/MWh) 2013. aastal, 310,19 Rumeenia leud / MWh (umbes 67 eurot/MWh) 2014. aastal ja 358,90 Rumeenia leud / MWh (umbes 77 eurot/MWh) 2015. aastal. Lisaks oli kivisöe (kütuse) kaevandamise keskmine kulu äriühingu CE Hunedoara jaoks umbes 126 Rumeenia leud / MWh (umbes 27 eurot/MWh), kusjuures turul oli kivisöe hind umbes 40 Rumeenia leud / MWh (umbes 9 eurot/MWh) (16). |
| --- | --- |

(18)

Äriühing CE Hunedoara andis teada järgmistest keskmistest tootmiskuludest: 274,27 Rumeenia leud / MWh (umbes 59 eurot/MWh) 2013. aastal, 310,19 Rumeenia leud / MWh (umbes 67 eurot/MWh) 2014. aastal ja 358,90 Rumeenia leud / MWh (umbes 77 eurot/MWh) 2015. aastal. Lisaks oli kivisöe (kütuse) kaevandamise keskmine kulu äriühingu CE Hunedoara jaoks umbes 126 Rumeenia leud / MWh (umbes 27 eurot/MWh), kusjuures turul oli kivisöe hind umbes 40 Rumeenia leud / MWh (umbes 9 eurot/MWh) (16).

16

| (19) | Samas elektrienergia kaalutud keskmine aastahind järgmise päeva turul OPCOMil oli järgmine: 165,06 Rumeenia leud / MWh (umbes 35 eurot/MWh) 2013. aastal, 158,93 Rumeenia leud / MWh (umbes 34 eurot/MWh) 2014. aastal ja 166,35 Rumeenia leud / MWh (umbes 36 eurot/MWh) 2015. aastal. Ka OPCOMi kahepoolsete lepingute tsentraliseeritud turul jäi elektrienergia keskmine aastahind aastatel 2013–2015 vahemikku 182,94 Rumeenia leud / MWh (umbes 39 eurot/MWh) kuni 162,41 Rumeenia leud / MWh (umbes 35 eurot/MWh) (17). Teisisõnu, aastatel 2013–2015, mil väljastati asjaomased laenud, olid äriühingu CE Hunedoara keskmised tootmiskulud 66–116 % suuremad hindadest, millega elektrienergiaga kaubeldi järgmise päeva turul, ning 50–121 % suuremad hindadest Rumeenia elektrienergia börsi kahepoolsete lepingute tsentraliseeritud turul. |
| --- | --- |

(19)

Samas elektrienergia kaalutud keskmine aastahind järgmise päeva turul OPCOMil oli järgmine: 165,06 Rumeenia leud / MWh (umbes 35 eurot/MWh) 2013. aastal, 158,93 Rumeenia leud / MWh (umbes 34 eurot/MWh) 2014. aastal ja 166,35 Rumeenia leud / MWh (umbes 36 eurot/MWh) 2015. aastal. Ka OPCOMi kahepoolsete lepingute tsentraliseeritud turul jäi elektrienergia keskmine aastahind aastatel 2013–2015 vahemikku 182,94 Rumeenia leud / MWh (umbes 39 eurot/MWh) kuni 162,41 Rumeenia leud / MWh (umbes 35 eurot/MWh) (17). Teisisõnu, aastatel 2013–2015, mil väljastati asjaomased laenud, olid äriühingu CE Hunedoara keskmised tootmiskulud 66–116 % suuremad hindadest, millega elektrienergiaga kaubeldi järgmise päeva turul, ning 50–121 % suuremad hindadest Rumeenia elektrienergia börsi kahepoolsete lepingute tsentraliseeritud turul.

17

| (20) | Võib märkida, et selliste turuhindade puhul ei saanud äriühing CE Hunedoara tegutseda kestvalt kasumlikult, sest järgmise päeva turu hinnad ja forvardite turu hinnad olid äriühingu CE Hunedoara tootmiskuludest madalamad. Konkurentsile avatud elektrienergiaturul võiks eeldada, et mis tahes toodangut müüakse kasumi saamiseks piirkuludest kõrgema hinnaga. Kuid äriühing CE Hunedoara ei suutnud seda – mõningate eranditega – ilmselgelt teha alates asutamisest ning selle kohta annab tunnistust äriühingu suutmatus säästa piisavalt tegevustulu, et soetada aastatel 2014 ja 2015 vajalikke heitkoguste sertifikaate. Söeküttel töötavad elektrijaamad toimivad tavaliselt kui baaskoormusel töötavad elektrijaamad, st nende koormustegur on 70 % või rohkem (18). Kuid tabelis 1 esitatud elektrienergia tootmist käsitlevatest andmetest nähtub, et äriühingu CE Hunedoara koormustegur oli 2013. ja 2014. aastal 30,8 % ning langes alla 20 % 2015. aastal. Seda võib selgitada asjaoluga, et tootmisvarad söekaevanduste ja kahe elektrienergiajaama kujul, mis ühendati äriühinguga CE Hunedoara 2012. aasta novembris, olid need samad, mida varem käitasid raskustesse sattunud eellased, ning neid ei olnud mis tahes viisil märkimisväärselt tootmise või tehnoloogia seisukohast täiustatud tootmiskulude vähendamiseks. Selle tulemusel müüs äriühing CE Hunedoara oma toodangut hinnaga 199,22 Rumeenia leud / MWh (umbes 43 eurot/MWh) 2013. aastal, 167,68 Rumeenia leud / MWh (umbes 36 eurot/MWh) 2014. aastal ja 181,52 Rumeenia leud / MWh (umbes 39 eurot/MWh) 2015. aastal (19) ning sarnaselt oma eellastele ei suutnud ta teenida piisavalt kasumit, et katta nii tegevuskulud kui ka võlg, sealhulgas võlg avalik-õiguslikele asutustele, nagu on näidatud tabelis 2. |
| --- | --- |

(20)

Võib märkida, et selliste turuhindade puhul ei saanud äriühing CE Hunedoara tegutseda kestvalt kasumlikult, sest järgmise päeva turu hinnad ja forvardite turu hinnad olid äriühingu CE Hunedoara tootmiskuludest madalamad. Konkurentsile avatud elektrienergiaturul võiks eeldada, et mis tahes toodangut müüakse kasumi saamiseks piirkuludest kõrgema hinnaga. Kuid äriühing CE Hunedoara ei suutnud seda – mõningate eranditega – ilmselgelt teha alates asutamisest ning selle kohta annab tunnistust äriühingu suutmatus säästa piisavalt tegevustulu, et soetada aastatel 2014 ja 2015 vajalikke heitkoguste sertifikaate. Söeküttel töötavad elektrijaamad toimivad tavaliselt kui baaskoormusel töötavad elektrijaamad, st nende koormustegur on 70 % või rohkem (18). Kuid tabelis 1 esitatud elektrienergia tootmist käsitlevatest andmetest nähtub, et äriühingu CE Hunedoara koormustegur oli 2013. ja 2014. aastal 30,8 % ning langes alla 20 % 2015. aastal. Seda võib selgitada asjaoluga, et tootmisvarad söekaevanduste ja kahe elektrienergiajaama kujul, mis ühendati äriühinguga CE Hunedoara 2012. aasta novembris, olid need samad, mida varem käitasid raskustesse sattunud eellased, ning neid ei olnud mis tahes viisil märkimisväärselt tootmise või tehnoloogia seisukohast täiustatud tootmiskulude vähendamiseks. Selle tulemusel müüs äriühing CE Hunedoara oma toodangut hinnaga 199,22 Rumeenia leud / MWh (umbes 43 eurot/MWh) 2013. aastal, 167,68 Rumeenia leud / MWh (umbes 36 eurot/MWh) 2014. aastal ja 181,52 Rumeenia leud / MWh (umbes 39 eurot/MWh) 2015. aastal (19) ning sarnaselt oma eellastele ei suutnud ta teenida piisavalt kasumit, et katta nii tegevuskulud kui ka võlg, sealhulgas võlg avalik-õiguslikele asutustele, nagu on näidatud tabelis 2.

18

19

2.3.2.   Finantstulemused

Finantstulemused

| (21) | Nagu tabelist 2 nähtub, teenis äriühing CE Hunedoara 2012. aastal, st esimesel tegevusaastal kasumit (puhastulu) 37,9 miljonit Rumeenia leud (umbes 8,1 miljonit eurot). Kuid alates 2013. aastast, mil võeti üle neli kivisöekaevandust ja sellega seotud söekarastusüksus, hakkas kasvama äriühingu kahjum, mis 2013. aastal oli 147,6 miljonit Rumeenia leud (31,7 miljonit eurot) ja 2014. aastal 352,3 miljonit Rumeenia leud (76 miljonit eurot), kusjuures samas hakkasid halvenema äriühingu sellised finantsnäitajad nagu tegevustulu, võlgade ja omakapitali suhe ning likviidsus. 2015. aasta lõpuks oli äriühingu CE Hunedoara omakapital negatiivne, st – 1 082,6 miljonit Rumeenia leud (– 232,7 miljonit eurot). 2017. aasta lõpuks oli negatiivne omakapital kahekordistunud, jõudes – 2 842,7 miljoni Rumeenia leuni (–611,18 miljonit eurot). Alates 2013. aastast oli äriühingu tegevustulemus negatiivne ning äriühing pidi vabastama rahavoogusid, et teenindada pangalaenude tagasimakseid ja muid makseid, kusjuures sinna hulka ei ole arvatud riigi mitteärilistele organitele, näiteks maksuasutustele võlgnetavat täiendavat võlga.

  Tabel 2


  Äriühingu CE Hunedoara finantstulemused aastatel 2012–2017












  Miljonit Rumeenia leud | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogutulu | 249,4 | 1 061,1 | 691,5 | 574,74 | 448,4 | 568,7 |
| Tegevuskasum/-kahjum (EBITDA) | 20,2 | – 167,1 | – 341,7 | – 1 647,6 | – 838,2 | – 744,6 |
| Puhastulu/-kahjum | 37,9 | – 147,6 | – 352,3 | – 1 661,6 | – 858,4 | – 768,8 |
| Aktsiakapital | 203,4 | 349,8 | 354,5 | 354,5 | 354,5 | 354,5 |
| Omakapital | 678,7 | 980,1 | 629,3 | – 1 082,6 | – 2 071,3 | – 2 842,7 |
| Pikaajaline võlg | 170,0 | 269,5 | 258,7 | 270,5 | 245,4 | 237,4 |
| Muud võlad, sealhulgas maksuvõlad | 72,3 | 243,2 | 371,6 | 726,7 | 922,2 | 1 099,1 |
| Allikas: www.cenhd.ro; avalikult kättesaadavad finantsaruanded, millega tutvuti 2018. aasta juunis. |

(21)

Nagu tabelist 2 nähtub, teenis äriühing CE Hunedoara 2012. aastal, st esimesel tegevusaastal kasumit (puhastulu) 37,9 miljonit Rumeenia leud (umbes 8,1 miljonit eurot). Kuid alates 2013. aastast, mil võeti üle neli kivisöekaevandust ja sellega seotud söekarastusüksus, hakkas kasvama äriühingu kahjum, mis 2013. aastal oli 147,6 miljonit Rumeenia leud (31,7 miljonit eurot) ja 2014. aastal 352,3 miljonit Rumeenia leud (76 miljonit eurot), kusjuures samas hakkasid halvenema äriühingu sellised finantsnäitajad nagu tegevustulu, võlgade ja omakapitali suhe ning likviidsus. 2015. aasta lõpuks oli äriühingu CE Hunedoara omakapital negatiivne, st – 1 082,6 miljonit Rumeenia leud (– 232,7 miljonit eurot). 2017. aasta lõpuks oli negatiivne omakapital kahekordistunud, jõudes – 2 842,7 miljoni Rumeenia leuni (–611,18 miljonit eurot). Alates 2013. aastast oli äriühingu tegevustulemus negatiivne ning äriühing pidi vabastama rahavoogusid, et teenindada pangalaenude tagasimakseid ja muid makseid, kusjuures sinna hulka ei ole arvatud riigi mitteärilistele organitele, näiteks maksuasutustele võlgnetavat täiendavat võlga.

Tabel 2

Tabel 2

Äriühingu CE Hunedoara finantstulemused aastatel 2012–2017

Äriühingu CE Hunedoara finantstulemused aastatel 2012–2017

Miljonit Rumeenia leud

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kogutulu

249,4

1 061,1

691,5

574,74

448,4

568,7

Tegevuskasum/-kahjum (EBITDA)

20,2

– 167,1

– 341,7

– 1 647,6

– 838,2

– 744,6

Puhastulu/-kahjum

37,9

– 147,6

– 352,3

– 1 661,6

– 858,4

– 768,8

Aktsiakapital

203,4

349,8

354,5

354,5

354,5

354,5

Omakapital

678,7

980,1

629,3

– 1 082,6

– 2 071,3

– 2 842,7

Pikaajaline võlg

170,0

269,5

258,7

270,5

245,4

237,4

Muud võlad, sealhulgas maksuvõlad

72,3

243,2

371,6

726,7

922,2

1 099,1

Allikas: www.cenhd.ro; avalikult kättesaadavad finantsaruanded, millega tutvuti 2018. aasta juunis.

Allikas:

| (22) | Hiljemalt 2015. aasta aprilliks oli äriühing CE Hunedoara täitnud kriteeriumid, et alustada Rumeenia õigusaktide alusel kõiki võlakohustusi hõlmavat maksejõuetusmenetlust (20). 2016. aastal kohaldati äriühingu CE Hunedoara suhtes ajutiselt maksejõuetusmenetlust. 2016. aasta märtsis avaldas äriühingu CE Hunedoara pankrotihaldur aruande (edaspidi „pankrotihalduri aruanne“), mis sisaldas teavet äriühingu kohustuste kohta ning millest selgus, et äriühing oli riigi eri asutustele võlgu umbes 2 360 miljonit Rumeenia leud (umbes 507,4 miljonit eurot). See summa hõlmas muu hulgas käesoleva otsusega käsitletavaid laene ning samuti trahve, mille oli kehtestanud keskkonnaamet, sest äriühing ei olnud suutnud hankida endale saastekvoote ja taastuva energia sertifikaate, ning muid võlgasid riigile ja sotsiaalkindlustussüsteemi eelarvesse. Rumeenia ametiasutuste sõnul nõudis ka keskkonnaamet sarnaselt eraõiguslikele võlausaldajatele, et äriühing tagastaks talle võlgnetavad summad. |
| --- | --- |

(22)

Hiljemalt 2015. aasta aprilliks oli äriühing CE Hunedoara täitnud kriteeriumid, et alustada Rumeenia õigusaktide alusel kõiki võlakohustusi hõlmavat maksejõuetusmenetlust (20). 2016. aastal kohaldati äriühingu CE Hunedoara suhtes ajutiselt maksejõuetusmenetlust. 2016. aasta märtsis avaldas äriühingu CE Hunedoara pankrotihaldur aruande (edaspidi „pankrotihalduri aruanne“), mis sisaldas teavet äriühingu kohustuste kohta ning millest selgus, et äriühing oli riigi eri asutustele võlgu umbes 2 360 miljonit Rumeenia leud (umbes 507,4 miljonit eurot). See summa hõlmas muu hulgas käesoleva otsusega käsitletavaid laene ning samuti trahve, mille oli kehtestanud keskkonnaamet, sest äriühing ei olnud suutnud hankida endale saastekvoote ja taastuva energia sertifikaate, ning muid võlgasid riigile ja sotsiaalkindlustussüsteemi eelarvesse. Rumeenia ametiasutuste sõnul nõudis ka keskkonnaamet sarnaselt eraõiguslikele võlausaldajatele, et äriühing tagastaks talle võlgnetavad summad.

20

| (23) | Nagu ilmneb äriühingu CE Hunedoara aktsiapositsioonist, on äriühing põhimõtteliselt pankrotis, kuid jätkab tegevust selle arvelt, et ei tasu enamikku oma võlgadest ega täida oma maksukohustusi. Rumeenia ametiasutuste esitatud teabe kohaselt võib äriühingu CE Hunedoara likvideerimismenetlus kohaldatavate riiklike eeskirjade alusel kesta minimaalselt kolm aastat, kui selle algatab Rumeenia riik kui äriühingu aktsionär ja peamine võlausaldaja. Siiani ei ole riigi poolt ärikohtule esitatud maksejõuetustaotluste tulemusel äriühingut CE Hunedoara veel lõplikult maksejõuetuks kuulutatud. |
| --- | --- |

(23)

Nagu ilmneb äriühingu CE Hunedoara aktsiapositsioonist, on äriühing põhimõtteliselt pankrotis, kuid jätkab tegevust selle arvelt, et ei tasu enamikku oma võlgadest ega täida oma maksukohustusi. Rumeenia ametiasutuste esitatud teabe kohaselt võib äriühingu CE Hunedoara likvideerimismenetlus kohaldatavate riiklike eeskirjade alusel kesta minimaalselt kolm aastat, kui selle algatab Rumeenia riik kui äriühingu aktsionär ja peamine võlausaldaja. Siiani ei ole riigi poolt ärikohtule esitatud maksejõuetustaotluste tulemusel äriühingut CE Hunedoara veel lõplikult maksejõuetuks kuulutatud.

2.4.   Äriühingule CE Hunedoara antud laenud

Äriühingule CE Hunedoara antud laenud

| (24) | Menetluse algatamise otsuses uuris komisjon viit riiklikult rahastatud või toetatud laenu, mis olid antud äriühingule CE Hunedoara või millest sai kasu nimetatud äriühingu elektritootmisharu ning mis 30. juuniks 2016. aastaks kujutasid endast 337 107 835 Rumeenia leu (umbes 72,48 miljoni euro) suurust Rumeenia riigile tagastamata võlga, kusjuures see summa hõlmas nii tagastamata põhiosa, intressi, viiviseid ja muid kulusid. Tabelis 3 on esitatud Rumeenia ametiasutuste ajakohastatud teave nende laenudega seotud tagastamata summade kohta 31. märtsi 2018. aasta seisuga. |
| --- | --- |

(24)

Menetluse algatamise otsuses uuris komisjon viit riiklikult rahastatud või toetatud laenu, mis olid antud äriühingule CE Hunedoara või millest sai kasu nimetatud äriühingu elektritootmisharu ning mis 30. juuniks 2016. aastaks kujutasid endast 337 107 835 Rumeenia leu (umbes 72,48 miljoni euro) suurust Rumeenia riigile tagastamata võlga, kusjuures see summa hõlmas nii tagastamata põhiosa, intressi, viiviseid ja muid kulusid. Tabelis 3 on esitatud Rumeenia ametiasutuste ajakohastatud teave nende laenudega seotud tagastamata summade kohta 31. märtsi 2018. aasta seisuga.

| (25) | Pärast menetluse algatamise otsuse tegemist esitasid Rumeenia ametiasutused laenulepingud, mille kohaselt olid peamised algsed laenutingimused järgmised. |
| --- | --- |

(25)

Pärast menetluse algatamise otsuse tegemist esitasid Rumeenia ametiasutused laenulepingud, mille kohaselt olid peamised algsed laenutingimused järgmised.

a)   Rahvusvahelise Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (IBRD) laen, millele oli tagatise andnud Rumeenia riik rahandusministeeriumi kaudu (edaspidi „IBRD laen“)

Rahvusvahelise Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (IBRD) laen, millele oli tagatise andnud Rumeenia riik rahandusministeeriumi kaudu (edaspidi „IBRD laen“)

| (26) | Nimetatud laen oli seotud Mintia elektrienergiajaama energiabloki nr 3 renoveerimise ja ajakohastamisega. |
| --- | --- |

(26)

Nimetatud laen oli seotud Mintia elektrienergiajaama energiabloki nr 3 renoveerimise ja ajakohastamisega.

| (27) | Selleks võttis sõltumatu elektrienergiatootja RENEL (Regia Autonomă de Electricitate) Maailmapangalt 1995. aasta augustis 110 000 000 USA dollari suuruse laenu, millest 33 500 000 USA dollari suurune osa hiljem 2001. aasta veebruaris tühistati. 17. maiks 2001, mil IBRD lepingu peatas, oli kasutusse võetud krediidisumma kokku 10 930 016 USA dollarit. |
| --- | --- |

(27)

Selleks võttis sõltumatu elektrienergiatootja RENEL (Regia Autonomă de Electricitate) Maailmapangalt 1995. aasta augustis 110 000 000 USA dollari suuruse laenu, millest 33 500 000 USA dollari suurune osa hiljem 2001. aasta veebruaris tühistati. 17. maiks 2001, mil IBRD lepingu peatas, oli kasutusse võetud krediidisumma kokku 10 930 016 USA dollarit.

| (28) | 31. mail 2002 jätkas IBRD laenulepingut äriühinguga Electrocentrale Deva. Sellele lepingule andis garantii Rumeenia valitsus ning lepinguga nähti ette, et äriühing Electrocentrale Deva võib saada laenu kuni 69 908 805 USA dollarit (millest 1 162 752 USA dollarit hiljem 2005. aasta veebruaris tühistati). |
| --- | --- |

(28)

31. mail 2002 jätkas IBRD laenulepingut äriühinguga Electrocentrale Deva. Sellele lepingule andis garantii Rumeenia valitsus ning lepinguga nähti ette, et äriühing Electrocentrale Deva võib saada laenu kuni 69 908 805 USA dollarit (millest 1 162 752 USA dollarit hiljem 2005. aasta veebruaris tühistati).

| (29) | Laenu lõpptähtaeg oli 1. november 2015 ja maksegraafiku kohaselt pidi tagasimakseid tehtama kaks korda aastas (mais ja novembris) 14 aasta jooksul alates 2002. aastast. |
| --- | --- |

(29)

Laenu lõpptähtaeg oli 1. november 2015 ja maksegraafiku kohaselt pidi tagasimakseid tehtama kaks korda aastas (mais ja novembris) 14 aasta jooksul alates 2002. aastast.

| (30) | Intressimäär on võrdne saadud laenude rahastamiskuludega ja määratakse kindlaks eelmise poolaasta intressimäära alusel, millele lisatakse pool protsendipunkti; peale selle pidi äriühing Electrocentrale Deva maksma kasutusse võtmata krediidisummalt 0,25 % suurust kohustistasu. |
| --- | --- |

(30)

Intressimäär on võrdne saadud laenude rahastamiskuludega ja määratakse kindlaks eelmise poolaasta intressimäära alusel, millele lisatakse pool protsendipunkti; peale selle pidi äriühing Electrocentrale Deva maksma kasutusse võtmata krediidisummalt 0,25 % suurust kohustistasu.

b)   Rumeenia Äripanga (BCR) laen, mille võttis rahandusministeerium äriühingu CE Hunedoara kasuks (edaspidi „BCRi laen“)

Rumeenia Äripanga (BCR) laen, mille võttis rahandusministeerium äriühingu CE Hunedoara kasuks (edaspidi „BCRi laen“)

| (31) | Nimetatud laen võeti selleks, et rahastada 25 % suuremast projektist „Centrala Electrică Paroșeni“, mis oli seotud heitgaasi väävlitustamise rajatisega ning räbu ja tuha kogumise, transportimise ja hoiustamisega. Projekti teiste osade rahastamine tagati BRD laenuga (hõlmas 25 % kogukuludest – teave selle laenu kohta on esitatud punktis d) ja Euroopa Investeerimispanga (EIB) laenuga (hõlmas 50 % kogukuludest; menetluse algatamise otsuses seda laenu ei käsitleta). |
| --- | --- |

(31)

Nimetatud laen võeti selleks, et rahastada 25 % suuremast projektist „Centrala Electrică Paroșeni“, mis oli seotud heitgaasi väävlitustamise rajatisega ning räbu ja tuha kogumise, transportimise ja hoiustamisega. Projekti teiste osade rahastamine tagati BRD laenuga (hõlmas 25 % kogukuludest – teave selle laenu kohta on esitatud punktis d) ja Euroopa Investeerimispanga (EIB) laenuga (hõlmas 50 % kogukuludest; menetluse algatamise otsuses seda laenu ei käsitleta).

| (32) | 3. detsembril 2013. aastal BCRi ja rahandusministeeriumi vahel sõlmitud laenulepinguga andis pank investeerimislaenu laenuvõtjale, kes andis selle seejärel edasi äriühingule CE Hunedoara 5. detsembril 2013. aastal sõlmitud all-laenulepingu alusel. |
| --- | --- |

(32)

3. detsembril 2013. aastal BCRi ja rahandusministeeriumi vahel sõlmitud laenulepinguga andis pank investeerimislaenu laenuvõtjale, kes andis selle seejärel edasi äriühingule CE Hunedoara 5. detsembril 2013. aastal sõlmitud all-laenulepingu alusel.

| (33) | Nii laenulepingu kui ka all-laenulepingu kohane põhiosa suurus oli sama, st 83 485 450 Rumeenia leud (st 17 950 000 eurot), mille pank andis esialgu rahandusministeeriumile, kes andis selle siis edasi äriühingule CE Hunedoara. |
| --- | --- |

(33)

Nii laenulepingu kui ka all-laenulepingu kohane põhiosa suurus oli sama, st 83 485 450 Rumeenia leud (st 17 950 000 eurot), mille pank andis esialgu rahandusministeeriumile, kes andis selle siis edasi äriühingule CE Hunedoara.

| (34) | Laenu lõpptähtaeg oli 15 aastat, kusjuures tähtaega pikendati kolm aastat. Maksegraafiku kohaselt pidi tagasimakseid tehtama kaks korda aastas 25 võrdses osas. Intressimäär oli 4,20 % aastas. |
| --- | --- |

(34)

Laenu lõpptähtaeg oli 15 aastat, kusjuures tähtaega pikendati kolm aastat. Maksegraafiku kohaselt pidi tagasimakseid tehtama kaks korda aastas 25 võrdses osas. Intressimäär oli 4,20 % aastas.

| (35) | Selle BCRi laenu tagatiseks seati hüpoteek äriühingu CE Hunedoara kinnis- ja vallasvarale koguväärtusega 93 323 204 eurot (st 417 481 353,09 Rumeenia leud), kusjuures selle laenu tagatis oli tagatiseks ka BRD laenule summas 14 700 000 eurot (st 68 369 000 Rumeenia leud), mida on käsitletud punktis d, aga ka seotud EIB laenule summas 32 650 000 eurot (st 151 855 150 Rumeenia leud), mida menetluse algatamise otsuses ei käsitleta. |
| --- | --- |

(35)

Selle BCRi laenu tagatiseks seati hüpoteek äriühingu CE Hunedoara kinnis- ja vallasvarale koguväärtusega 93 323 204 eurot (st 417 481 353,09 Rumeenia leud), kusjuures selle laenu tagatis oli tagatiseks ka BRD laenule summas 14 700 000 eurot (st 68 369 000 Rumeenia leud), mida on käsitletud punktis d, aga ka seotud EIB laenule summas 32 650 000 eurot (st 151 855 150 Rumeenia leud), mida menetluse algatamise otsuses ei käsitleta.

| (36) | Selle BCRi laenuga seoses pidi äriühing CE Hunedoara maksma rahandusministeeriumile ka 2,5 % riskipreemiat – st 448 750 eurot, mis oli jagatud kaheksasse võrdsesse ossa – valitsemissektori võla riskifondi. |
| --- | --- |

(36)

Selle BCRi laenuga seoses pidi äriühing CE Hunedoara maksma rahandusministeeriumile ka 2,5 % riskipreemiat – st 448 750 eurot, mis oli jagatud kaheksasse võrdsesse ossa – valitsemissektori võla riskifondi.

c)   Rumeenia Arengupanga (BRD) laen, mille võttis rahandusministeerium ja mis anti all-laenulepinguga äriühingule CE Hunedoara (edaspidi „BRD laen“)

Rumeenia Arengupanga (BRD) laen, mille võttis rahandusministeerium ja mis anti all-laenulepinguga äriühingule CE Hunedoara (edaspidi „BRD laen“)

| (37) | Nimetatud laen võeti projekti „Centrala Electrică Paroșeni“ rahastamiseks. |
| --- | --- |

(37)

Nimetatud laen võeti projekti „Centrala Electrică Paroșeni“ rahastamiseks.

| (38) | 19. mail 2014. aastal BRD ja rahandusministeeriumi vahel sõlmitud rahastamislepinguga andis pank laenu laenuvõtjale, kes andis selle seejärel edasi äriühingule CE Hunedoara 5. juunil 2014. aastal sõlmitud all-laenulepingu alusel. |
| --- | --- |

(38)

19. mail 2014. aastal BRD ja rahandusministeeriumi vahel sõlmitud rahastamislepinguga andis pank laenu laenuvõtjale, kes andis selle seejärel edasi äriühingule CE Hunedoara 5. juunil 2014. aastal sõlmitud all-laenulepingu alusel.

| (39) | Nii eespool nimetatud rahastamislepingu kui ka all-laenulepingu põhiosa suurus oli sama, st 68 371 170 Rumeenia leud (umbes 14 700 000 eurot), mille pank andis esialgu rahandusministeeriumile, kes andis selle siis edasi äriühingule CE Hunedoara. |
| --- | --- |

(39)

Nii eespool nimetatud rahastamislepingu kui ka all-laenulepingu põhiosa suurus oli sama, st 68 371 170 Rumeenia leud (umbes 14 700 000 eurot), mille pank andis esialgu rahandusministeeriumile, kes andis selle siis edasi äriühingule CE Hunedoara.

| (40) | Laenu lõpptähtaeg oli 15 aastat, kusjuures tähtaega pikendati kolm aastat. Maksegraafiku kohaselt pidi tagasimakseid tehtama kaks korda aastas 25 võrdses osas. Intressimäär oli 3,79 % aastas. |
| --- | --- |

(40)

Laenu lõpptähtaeg oli 15 aastat, kusjuures tähtaega pikendati kolm aastat. Maksegraafiku kohaselt pidi tagasimakseid tehtama kaks korda aastas 25 võrdses osas. Intressimäär oli 3,79 % aastas.

| (41) | Selle BRD laenu tagatiseks seati hüpoteek äriühingu CE Hunedoara kinnis- ja vallasvarale koguväärtusega 93 323 204 eurot (st 417 481 353,09 Rumeenia leud), kusjuures selle laenu tagatis oli tagatiseks ka BCRi laenule summas 17 950 000 eurot (umbes 83 485 450 Rumeenia leud), mida on käsitletud punktis c, aga ka seotud EIB laenule summas 32 650 000 eurot (umbes 151 855 150 Rumeenia leud), mida menetluse algatamise otsuses ei käsitleta. |
| --- | --- |

(41)

Selle BRD laenu tagatiseks seati hüpoteek äriühingu CE Hunedoara kinnis- ja vallasvarale koguväärtusega 93 323 204 eurot (st 417 481 353,09 Rumeenia leud), kusjuures selle laenu tagatis oli tagatiseks ka BCRi laenule summas 17 950 000 eurot (umbes 83 485 450 Rumeenia leud), mida on käsitletud punktis c, aga ka seotud EIB laenule summas 32 650 000 eurot (umbes 151 855 150 Rumeenia leud), mida menetluse algatamise otsuses ei käsitleta.

| (42) | BRD laenu puhul pidi äriühing CE Hunedoara maksma ka rahandusministeeriumile 2,5 % riskipreemiat – st 367 000 eurot, mis oli jagatud kaheksaks osamakseks – valitsemissektori võla riskifondi. |
| --- | --- |

(42)

BRD laenu puhul pidi äriühing CE Hunedoara maksma ka rahandusministeeriumile 2,5 % riskipreemiat – st 367 000 eurot, mis oli jagatud kaheksaks osamakseks – valitsemissektori võla riskifondi.

| (43) | BRD laenuga ja BCRi laenuga rahastati investeeringuid Paroșeni elektrijaama keskkonnanormidega vastavusse viimiseks (tööstusheite direktiivis sätestatud ELi standardid). Nende investeeringutega ei olnud võimalik suurendada toodangut või vähendada tootmiskulusid, et saada täiendavat tegevustulu laenude tagasimaksmiseks. Need investeeringud olid eeltingimus selleks, et elektrijaam saaks jätkata tööd. Tegelikult toimus aastatel 2013–2014 Rumeenia riigile antud ja seejärel keskkonnanormidele vastavuse tagamiseks Rumeenia riigi poolt edasi antud eralaenude kasutuselevõtt sarnaselt juhtumile, mille puhul Rumeenia oli andnud toetust teise soojuselektrijaama sama liiki rajatisele (suitsugaasi väävlitustamine) 2010. aastal (CE Turceni) ja 2011. aastal (CE Craiova II) ning mille puhul toimus 2012. aastal teabevahetus Rumeenia ametiasutustega (21). Sellepärast tundub asjakohane järeldada, et keskkonnanormidele vastavuse tagamiseks riigi poolt antud BRD laen ja BCRi laen olid de facto toetused, nagu seda olid teistele elektrijaamadele 2011. ja 2012. aastal antud eelnevad laenud. |
| --- | --- |

(43)

BRD laenuga ja BCRi laenuga rahastati investeeringuid Paroșeni elektrijaama keskkonnanormidega vastavusse viimiseks (tööstusheite direktiivis sätestatud ELi standardid). Nende investeeringutega ei olnud võimalik suurendada toodangut või vähendada tootmiskulusid, et saada täiendavat tegevustulu laenude tagasimaksmiseks. Need investeeringud olid eeltingimus selleks, et elektrijaam saaks jätkata tööd. Tegelikult toimus aastatel 2013–2014 Rumeenia riigile antud ja seejärel keskkonnanormidele vastavuse tagamiseks Rumeenia riigi poolt edasi antud eralaenude kasutuselevõtt sarnaselt juhtumile, mille puhul Rumeenia oli andnud toetust teise soojuselektrijaama sama liiki rajatisele (suitsugaasi väävlitustamine) 2010. aastal (CE Turceni) ja 2011. aastal (CE Craiova II) ning mille puhul toimus 2012. aastal teabevahetus Rumeenia ametiasutustega (21). Sellepärast tundub asjakohane järeldada, et keskkonnanormidele vastavuse tagamiseks riigi poolt antud BRD laen ja BCRi laen olid de facto toetused, nagu seda olid teistele elektrijaamadele 2011. ja 2012. aastal antud eelnevad laenud.

21

de facto

d)   Laen, mis anti selleks, et maksta tagasi siseturuga kokkusobimatu abi, mis nõuti tagasi siseturuga kokkusobimatut abi käsitleva otsuse alusel; kapital ja intress (edaspidi „laen siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks“)

Laen, mis anti selleks, et maksta tagasi siseturuga kokkusobimatu abi, mis nõuti tagasi siseturuga kokkusobimatut abi käsitleva otsuse alusel; kapital ja intress (edaspidi „laen siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks“)

| (44) | Valitsuse 13. mai 2015. aasta erakorralise määruse nr 11 (laenu andmise kohta äriühingule CE Hunedoara S.A.) alusel sõlmisid rahandusministeerium, äriühing CE Hunedoara ning energeetika, VKEde ja ärikeskkonna ministeerium 9. juunil 2015. aastal laenulepingu. |
| --- | --- |

(44)

Valitsuse 13. mai 2015. aasta erakorralise määruse nr 11 (laenu andmise kohta äriühingule CE Hunedoara S.A.) alusel sõlmisid rahandusministeerium, äriühing CE Hunedoara ning energeetika, VKEde ja ärikeskkonna ministeerium 9. juunil 2015. aastal laenulepingu.

| (45) | Selle lepingu kohaselt anti äriühingule CE Hunedoara laen põhisummaga 34 785 015 Rumeenia leud (umbes 7 478 778 eurot). Asjaomast laenu kasutati põhjenduses 5 osutatud siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks. |
| --- | --- |

(45)

Selle lepingu kohaselt anti äriühingule CE Hunedoara laen põhisummaga 34 785 015 Rumeenia leud (umbes 7 478 778 eurot). Asjaomast laenu kasutati põhjenduses 5 osutatud siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks.

| (46) | Laenu lõpptähtaeg oli 90 päeva ning tuli seega tagasi maksta 8. septembril 2015. Laenu intressimääraks kehtestati kolme kuu ROBOR pluss 5 %, st 6,27 % aastas ning intress pidi jääma fikseerituks kogu laenuperioodiks. |
| --- | --- |

(46)

Laenu lõpptähtaeg oli 90 päeva ning tuli seega tagasi maksta 8. septembril 2015. Laenu intressimääraks kehtestati kolme kuu ROBOR pluss 5 %, st 6,27 % aastas ning intress pidi jääma fikseerituks kogu laenuperioodiks.

| (47) | Kooskõlas eespool nimetatud valitsuse 13. mai 2015. aasta erakorralise määruse nr 11 artikli 2 lõikega 2 määrati tagatised väärtusega 49 380 000 Rumeenia leud (umbes 10 616 700 eurot), st 120 % laenust. |
| --- | --- |

(47)

Kooskõlas eespool nimetatud valitsuse 13. mai 2015. aasta erakorralise määruse nr 11 artikli 2 lõikega 2 määrati tagatised väärtusega 49 380 000 Rumeenia leud (umbes 10 616 700 eurot), st 120 % laenust.

e)   Laen, mis kujutab endast päästmisabi andmise otsuse alusel abi, ja intressid (edaspidi „päästmisabilaen“)

Laen, mis kujutab endast päästmisabi andmise otsuse alusel abi, ja intressid (edaspidi „päästmisabilaen“)

| (48) | Valitsuse 24. juuni 2015. aasta erakorralise määruse nr 22 (laenu andmise kohta äriühingule CE Hunedoara S.A.) alusel sõlmisid rahandusministeerium, äriühing CE Hunedoara ning energeetika, VKEde ja ärikeskkonna ministeerium 14. juulil 2015. aastal laenulepingu. |
| --- | --- |

(48)

Valitsuse 24. juuni 2015. aasta erakorralise määruse nr 22 (laenu andmise kohta äriühingule CE Hunedoara S.A.) alusel sõlmisid rahandusministeerium, äriühing CE Hunedoara ning energeetika, VKEde ja ärikeskkonna ministeerium 14. juulil 2015. aastal laenulepingu.

| (49) | Selle laenulepinguga nähti ette laen põhisummas 167 000 000 Rumeenia leud (umbes 35 905 000 eurot) äriühingule CE Hunedoara, kusjuures laen oli jagatud kahte ossa; esimene osa suurusega 98 476 900 Rumeenia leud (umbes 21 172 533 eurot) anti 20. juulil 2015, samas kui teist osa suurusega 68 523 100 Rumeenia leud (umbes 14 732 466 eurot) enam ei väljastatud, sest äriühing CE Hunedoara ei suutnud tagastada teist laenu, mis oli antud valitsuse erakorralise määruse nr 11/2015 alusel ja mis oli seotud siseturuga kokkusobimatut abi käsitleva otsuse alusel abi tagasimaksmisega (vt eespool punkt d). |
| --- | --- |

(49)

Selle laenulepinguga nähti ette laen põhisummas 167 000 000 Rumeenia leud (umbes 35 905 000 eurot) äriühingule CE Hunedoara, kusjuures laen oli jagatud kahte ossa; esimene osa suurusega 98 476 900 Rumeenia leud (umbes 21 172 533 eurot) anti 20. juulil 2015, samas kui teist osa suurusega 68 523 100 Rumeenia leud (umbes 14 732 466 eurot) enam ei väljastatud, sest äriühing CE Hunedoara ei suutnud tagastada teist laenu, mis oli antud valitsuse erakorralise määruse nr 11/2015 alusel ja mis oli seotud siseturuga kokkusobimatut abi käsitleva otsuse alusel abi tagasimaksmisega (vt eespool punkt d).

| (50) | Päästmisabilaenu lõpptähtaeg oli kuus kuud, st aprillist septembrini 2015, kuid eespool selgitatud põhjustel väljastati äriühingule CE Hunedoara vaid laenu esimene osa. |
| --- | --- |

(50)

Päästmisabilaenu lõpptähtaeg oli kuus kuud, st aprillist septembrini 2015, kuid eespool selgitatud põhjustel väljastati äriühingule CE Hunedoara vaid laenu esimene osa.

| (51) | Laenu intressimääraks kehtestati kuue kuu ROBOR pluss 5 %, st 6,57 % aastas ning intress pidi jääma fikseerituks kogu laenuperioodiks. |
| --- | --- |

(51)

Laenu intressimääraks kehtestati kuue kuu ROBOR pluss 5 %, st 6,57 % aastas ning intress pidi jääma fikseerituks kogu laenuperioodiks.

| (52) | Kooskõlas eespool nimetatud valitsuse 24. juuni 2015. aasta erakorralise määruse nr 22 artikli 3 lõikega 3 määrati tagatised väärtusega 123 960 000 Rumeenia leud (umbes 26 651 400 eurot), st 120 % laenust. |
| --- | --- |

(52)

Kooskõlas eespool nimetatud valitsuse 24. juuni 2015. aasta erakorralise määruse nr 22 artikli 3 lõikega 3 määrati tagatised väärtusega 123 960 000 Rumeenia leud (umbes 26 651 400 eurot), st 120 % laenust.

2.5.   Menetluse algatamise põhjuste kirjeldus

Menetluse algatamise põhjuste kirjeldus

| (53) | Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon algselt, et viis riigi rahastatud või toetatud laenu, mis anti äriühingule CE Hunedoara või millest nimetatud äriühing kasu sai ning mis olid 30. juuni 2016. aasta seisuga ikka veel tagastamata 337 miljoni Rumeenia leu (umbes 73 miljoni euro) ulatuses, võivad kujutada endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(53)

Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon algselt, et viis riigi rahastatud või toetatud laenu, mis anti äriühingule CE Hunedoara või millest nimetatud äriühing kasu sai ning mis olid 30. juuni 2016. aasta seisuga ikka veel tagastamata 337 miljoni Rumeenia leu (umbes 73 miljoni euro) ulatuses, võivad kujutada endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (54) | Samuti kahtles komisjon menetluse algatamise otsuses, kas on täidetud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohased restruktureerimisabi siseturuga kokkusobivust käsitlevad tingimused, mis on sätestatud suunistes päästmis- ja restruktureerimisabi kohta. Komisjon märkis, et Rumeenia ametiasutused ei olnud esitanud mõistliku aja jooksul äriühingu kohta kehtivat restruktureerimiskava ega selget likvideerimiskava ning et ei olnud võimalik kindlaks teha äriühingu CE Hunedoara panust restruktureerimiskuludesse ega ka konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid, mis on eeltingimused selleks, et restruktureerimisabi oleks kooskõlas suunistega päästmis- ja restruktureerimisabi kohta. Peale selle ei olnud äriühing CE Hunedoara tagasi maksnud päästmisabi ega ka laenu, mis oli antud talle selleks, et tagasi maksta eelmine siseturuga kokkusobimatu abi. |
| --- | --- |

(54)

Samuti kahtles komisjon menetluse algatamise otsuses, kas on täidetud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohased restruktureerimisabi siseturuga kokkusobivust käsitlevad tingimused, mis on sätestatud suunistes päästmis- ja restruktureerimisabi kohta. Komisjon märkis, et Rumeenia ametiasutused ei olnud esitanud mõistliku aja jooksul äriühingu kohta kehtivat restruktureerimiskava ega selget likvideerimiskava ning et ei olnud võimalik kindlaks teha äriühingu CE Hunedoara panust restruktureerimiskuludesse ega ka konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid, mis on eeltingimused selleks, et restruktureerimisabi oleks kooskõlas suunistega päästmis- ja restruktureerimisabi kohta. Peale selle ei olnud äriühing CE Hunedoara tagasi maksnud päästmisabi ega ka laenu, mis oli antud talle selleks, et tagasi maksta eelmine siseturuga kokkusobimatu abi.

| (55) | Selleks, et hinnata, kas asjaomased laenud oleksid olnud äriühingule CE Hunedoara kättesaadavad finantsturgudel ja kas laenud anti turutingimustel, palus komisjon menetluse algatamise otsuses esitada Rumeenia ametiasutustel järgmise teabe:






  — | kaalutlused seoses äriühingu CE Hunedoara krediidivõimelisuse, võrdlusparameetrite ja reitingutega, mida Rumeenia ametiasutused võtsid arvesse oma toetuse tingimuste kindlaksmääramisel ja kehtestamisel, kusjuures lisatud peavad olema iga laenu andmise, edasiandmise või tagamise kuupäevasid tõendavad dokumendid; |
| --- | --- | --- |

(55)

Selleks, et hinnata, kas asjaomased laenud oleksid olnud äriühingule CE Hunedoara kättesaadavad finantsturgudel ja kas laenud anti turutingimustel, palus komisjon menetluse algatamise otsuses esitada Rumeenia ametiasutustel järgmise teabe:

—

kaalutlused seoses äriühingu CE Hunedoara krediidivõimelisuse, võrdlusparameetrite ja reitingutega, mida Rumeenia ametiasutused võtsid arvesse oma toetuse tingimuste kindlaksmääramisel ja kehtestamisel, kusjuures lisatud peavad olema iga laenu andmise, edasiandmise või tagamise kuupäevasid tõendavad dokumendid;

| — | tõendid äriühingule CE Hunedoara aastatel 2012–2016 turul tegutsevate finantseerimisasutuste või pankade tehtud laenupakkumiste kohta, kusjuures täpsustatud peab olema, kas nõuti riigi või avaliku sektori tagatist; ning |
| --- | --- |

—

tõendid äriühingule CE Hunedoara aastatel 2012–2016 turul tegutsevate finantseerimisasutuste või pankade tehtud laenupakkumiste kohta, kusjuures täpsustatud peab olema, kas nõuti riigi või avaliku sektori tagatist; ning

| — | kogu teave, mis võib aidata hinnata viit laenu. |
| --- | --- |

—

kogu teave, mis võib aidata hinnata viit laenu.

3.   RUMEENIA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

RUMEENIA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

| (56) | Rumeenia ametiasutused esitavad komisjoni menetluse algatamise otsusega seotud märkustes teabe ja mitmed tähelepanekud, mis on toodud allpool. |
| --- | --- |

(56)

Rumeenia ametiasutused esitavad komisjoni menetluse algatamise otsusega seotud märkustes teabe ja mitmed tähelepanekud, mis on toodud allpool.

3.1.   Märkused tagastamata kapitali ja viie laenu puhul tagastamata summade kohta

Märkused tagastamata kapitali ja viie laenu puhul tagastamata summade kohta

a)   IBRD laen

IBRD laen

| (57) | Alates 2014. aasta novembris tasumisele kuulunud osamaksest ei suutnud äriühing CE Hunedoara oma finantsraskuste tõttu makseid enam teha ning palus oma tagatise andjal, st rahandusministeeriumil tasuda tema asemel ülejäänud osamaksed. |
| --- | --- |

(57)

Alates 2014. aasta novembris tasumisele kuulunud osamaksest ei suutnud äriühing CE Hunedoara oma finantsraskuste tõttu makseid enam teha ning palus oma tagatise andjal, st rahandusministeeriumil tasuda tema asemel ülejäänud osamaksed.

| (58) | Rahandusministeerium maksis äriühingu CE Hunedoara tagatise andjana ülejäänud kolm osamakset (st 2014. aasta novembris, 2015. aasta mais ja 2015. aasta novembris) ning arvutas välja trahvid ja viivised, mille äriühing talle võlgnes. Äriühingul CE Hunedoara oli rahandusministeeriumile 31. märtsi 2018. aasta seisuga tagasi maksmata laen (mis koosnes kolmest osamaksest ning nendega seotud trahvidest ja intressist) summas 60 711 568 Rumeenia leud (umbes 13 052 987 eurot). |
| --- | --- |

(58)

Rahandusministeerium maksis äriühingu CE Hunedoara tagatise andjana ülejäänud kolm osamakset (st 2014. aasta novembris, 2015. aasta mais ja 2015. aasta novembris) ning arvutas välja trahvid ja viivised, mille äriühing talle võlgnes. Äriühingul CE Hunedoara oli rahandusministeeriumile 31. märtsi 2018. aasta seisuga tagasi maksmata laen (mis koosnes kolmest osamaksest ning nendega seotud trahvidest ja intressist) summas 60 711 568 Rumeenia leud (umbes 13 052 987 eurot).

b)   BCRi laen

BCRi laen

| (59) | 2015. aasta oktoobris andis äriühing CE Hunedoara oma finantsraskuste tõttu rahandusministeeriumile teada, et ta ei suuda enam makseid tasuda. 31. detsembril 2017 oli äriühing CE Hunedoara rahandusministeeriumile võlgu 5 343 411 eurot (umbes 24 853 078 Rumeenia leud), mis koosnes võlgnetavast põhisummast, intressist ja riskipreemiast, ning lisaks veel 564 163 eurot (umbes 2 763 553 eurot), mis koosnes viivisest ja trahvidest. |
| --- | --- |

(59)

2015. aasta oktoobris andis äriühing CE Hunedoara oma finantsraskuste tõttu rahandusministeeriumile teada, et ta ei suuda enam makseid tasuda. 31. detsembril 2017 oli äriühing CE Hunedoara rahandusministeeriumile võlgu 5 343 411 eurot (umbes 24 853 078 Rumeenia leud), mis koosnes võlgnetavast põhisummast, intressist ja riskipreemiast, ning lisaks veel 564 163 eurot (umbes 2 763 553 eurot), mis koosnes viivisest ja trahvidest.

| (60) | 31. märtsiks 2018 oli põhisummast (17 950 000 eurot; umbes 83 485 450 Rumeenia leud) tagastatud 2 154 000 eurot (umbes 10 018 254 Rumeenia leud) ning seega võlgneti veel 15 796 000 eurot (umbes 73 467 196 Rumeenia leud). |
| --- | --- |

(60)

31. märtsiks 2018 oli põhisummast (17 950 000 eurot; umbes 83 485 450 Rumeenia leud) tagastatud 2 154 000 eurot (umbes 10 018 254 Rumeenia leud) ning seega võlgneti veel 15 796 000 eurot (umbes 73 467 196 Rumeenia leud).

c)   BRD laen

BRD laen

| (61) | 2016. aasta veebruaris andis äriühing CE Hunedoara oma finantsraskuste tõttu rahandusministeeriumile teada, et ta ei suuda enam makseid tasuda. 31. märtsil 2018 oli äriühing CE Hunedoara rahandusministeeriumile võlgu 3 000 357 eurot (umbes 13 955 150 Rumeenia leud), mis koosnes võlgnetavast põhisummast, intressist ja riskipreemiast, ning lisaks võlgneti veel viivis ja trahvid. |
| --- | --- |

(61)

2016. aasta veebruaris andis äriühing CE Hunedoara oma finantsraskuste tõttu rahandusministeeriumile teada, et ta ei suuda enam makseid tasuda. 31. märtsil 2018 oli äriühing CE Hunedoara rahandusministeeriumile võlgu 3 000 357 eurot (umbes 13 955 150 Rumeenia leud), mis koosnes võlgnetavast põhisummast, intressist ja riskipreemiast, ning lisaks võlgneti veel viivis ja trahvid.

| (62) | 31. märtsiks 2018 oli põhisummast (14 700 000 eurot; umbes 68 371 170 Rumeenia leud) tagastatud 1 764 000 eurot (umbes 8 204 364 Rumeenia leud) ning seega võlgneti veel 12 936 000 eurot (umbes 60 166 806 Rumeenia leud). |
| --- | --- |

(62)

31. märtsiks 2018 oli põhisummast (14 700 000 eurot; umbes 68 371 170 Rumeenia leud) tagastatud 1 764 000 eurot (umbes 8 204 364 Rumeenia leud) ning seega võlgneti veel 12 936 000 eurot (umbes 60 166 806 Rumeenia leud).

d)   Laen siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks

Laen siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks

| (63) | 8. septembril 2015. aastal, mil saabus laenu lõpptähtaeg ja laenu ei tagastatud, arvestas rahandusministeerium iga hilinetud päeva eest intressi. 31. märtsiks 2018 oli äriühingu CE Hunedoara tagastamata võlg selle laenu puhul 42 339 794,26 Rumeenia leud (umbes 9 103 055 eurot), mis koosnes põhisummast 34 785 015 Rumeenia leud (umbes 7 478 778 eurot), laenuintressist summas 545 255,11 Rumeenia leud (umbes 117 229 eurot) ja viivisest summas 7 009 525,58 Rumeenia leud (umbes 1 507 048 eurot). |
| --- | --- |

(63)

8. septembril 2015. aastal, mil saabus laenu lõpptähtaeg ja laenu ei tagastatud, arvestas rahandusministeerium iga hilinetud päeva eest intressi. 31. märtsiks 2018 oli äriühingu CE Hunedoara tagastamata võlg selle laenu puhul 42 339 794,26 Rumeenia leud (umbes 9 103 055 eurot), mis koosnes põhisummast 34 785 015 Rumeenia leud (umbes 7 478 778 eurot), laenuintressist summas 545 255,11 Rumeenia leud (umbes 117 229 eurot) ja viivisest summas 7 009 525,58 Rumeenia leud (umbes 1 507 048 eurot).

e)   Päästmisabilaen

Päästmisabilaen

| (64) | Esimesest osamaksest summas 98 476 900 Rumeenia leud (umbes 21 172 533 eurot) kasutas äriühing CE Hunedoara ära ainult 93 450 841,17 Rumeenia leud (umbes 20 091 930 eurot) ja tagastas rahandusministeeriumile vahe summas 5 026 058,86 Rumeenia leud (umbes 1 080 602 eurot). 31. märtsiks 2018 oli äriühingu CE Hunedoara tagastamata võlg selle laenu puhul 112 579 946,05 Rumeenia leud (umbes 24 204 688 eurot), mis koosnes põhisummast 93 450 841,17 Rumeenia leud (umbes 20 091 930 eurot), laenuintressist summas 3 306 854,30 Rumeenia leud (umbes 710 973 eurot) ja viivisest summas 15 822 250,68 Rumeenia leud (umbes 3 401 783 eurot).

  Tabel 3


  Rumeenia ametiasutuste teave viie laenu puhul tagastamata kapitali ja summade kohta 31. märtsi 2018. aasta seisuga | IBRD loan | BCR credit | BRD credit | Loan to repay incompatible aid | Rescue aid loan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Date of granting | 31.5.2002 | 5.12.2013 | 5.6.2014 | 9.6.2015 | 14.7.2015 |
| Original capital | USD 68,75 million | EUR 17,95 million | EUR 14 million | RON 34,8 million | RON 98,5 million |
| Outstanding loan principal as of 31.3.2018 | 0 | EUR 15,79 million
  (RON 73,5 million) | EUR 12,9 million
  (RON 60,1 million) | RON 34,8 million | RON 93,4 million |
| Due to the Ministry of Finance as of 31.3.2018 capital, penalty & interest | RON 60,7 million
  (EUR 13,1 million) | EUR 5,3 million
  (RON 24,9 million) | EUR 3,0 million
  (RON 13,9 million) | RON 42,3 million | RON 112,6 million |

(64)

Esimesest osamaksest summas 98 476 900 Rumeenia leud (umbes 21 172 533 eurot) kasutas äriühing CE Hunedoara ära ainult 93 450 841,17 Rumeenia leud (umbes 20 091 930 eurot) ja tagastas rahandusministeeriumile vahe summas 5 026 058,86 Rumeenia leud (umbes 1 080 602 eurot). 31. märtsiks 2018 oli äriühingu CE Hunedoara tagastamata võlg selle laenu puhul 112 579 946,05 Rumeenia leud (umbes 24 204 688 eurot), mis koosnes põhisummast 93 450 841,17 Rumeenia leud (umbes 20 091 930 eurot), laenuintressist summas 3 306 854,30 Rumeenia leud (umbes 710 973 eurot) ja viivisest summas 15 822 250,68 Rumeenia leud (umbes 3 401 783 eurot).

Tabel 3

Tabel 3

Rumeenia ametiasutuste teave viie laenu puhul tagastamata kapitali ja summade kohta 31. märtsi 2018. aasta seisuga

Rumeenia ametiasutuste teave viie laenu puhul tagastamata kapitali ja summade kohta 31. märtsi 2018. aasta seisuga

IBRD loan

BCR credit

BRD credit

Loan to repay incompatible aid

Rescue aid loan

Date of granting

31.5.2002

5.12.2013

5.6.2014

9.6.2015

14.7.2015

Original capital

USD 68,75 million

EUR 17,95 million

EUR 14 million

RON 34,8 million

RON 98,5 million

Outstanding loan principal as of 31.3.2018

0

EUR 15,79 million

(RON 73,5 million)

EUR 12,9 million

(RON 60,1 million)

RON 34,8 million

RON 93,4 million

Due to the Ministry of Finance as of 31.3.2018 capital, penalty & interest

RON 60,7 million

(EUR 13,1 million)

EUR 5,3 million

(RON 24,9 million)

EUR 3,0 million

(RON 13,9 million)

RON 42,3 million

RON 112,6 million

3.2.   Muud märkused

Muud märkused

| (65) | Esiteks esitasid Rumeenia ametiasutused selgitused komisjoni 21. aprilli 2015. aasta otsusega heaks kiidetud päästmisabilaenu kohta. Nagu märgiti ka menetluse algatamise otsuses, võtsid Rumeenia ametiasutused päästmislaenu heakskiitmise ajal kohustuse esitada kuue kuu jooksul alates päästmisabi andmist käsitleva otsuse tegemise kuupäevast kas i) tõendid selle kohta, et laen on tagastatud, või ii) kehtiva restruktureerimiskava või iii) põhjendatud likvideerimiskava, mis sisaldab samme äriühingu CE Hunedoara likvideerimiseks mõistliku aja jooksul ilma lisaabita. Sellega seoses kinnitasid Rumeenia ametiasutused, et nad on tõepoolest otsustanud äriühingu CE Hunedoara restruktureerimise variandi kasuks. |
| --- | --- |

(65)

Esiteks esitasid Rumeenia ametiasutused selgitused komisjoni 21. aprilli 2015. aasta otsusega heaks kiidetud päästmisabilaenu kohta. Nagu märgiti ka menetluse algatamise otsuses, võtsid Rumeenia ametiasutused päästmislaenu heakskiitmise ajal kohustuse esitada kuue kuu jooksul alates päästmisabi andmist käsitleva otsuse tegemise kuupäevast kas i) tõendid selle kohta, et laen on tagastatud, või ii) kehtiva restruktureerimiskava või iii) põhjendatud likvideerimiskava, mis sisaldab samme äriühingu CE Hunedoara likvideerimiseks mõistliku aja jooksul ilma lisaabita. Sellega seoses kinnitasid Rumeenia ametiasutused, et nad on tõepoolest otsustanud äriühingu CE Hunedoara restruktureerimise variandi kasuks.

| (66) | Teiseks väitsid Rumeenia ametiasutused seoses menetluse algatamise otsusega, et nende arvates päästmisabi andmist käsitleva otsusega heaks kiidetud päästmisabilaenuga ei antud abisaajale (st äriühingule CE Hunedoara) tegelikult majanduslikku eelist. Rumeenia ametiasutused väitsid, et laen anti kooskõlas pangandusturul valitsevate tingimustega, st tugineti EximBanki majandus- ja finantsanalüüsile; peale selle võeti riikliku maksuameti ette nähtud tagatiste määramisel arvesse tagatise turuväärtust, mis kattis vähemalt 120 % laenu väärtusest. |
| --- | --- |

(66)

Teiseks väitsid Rumeenia ametiasutused seoses menetluse algatamise otsusega, et nende arvates päästmisabi andmist käsitleva otsusega heaks kiidetud päästmisabilaenuga ei antud abisaajale (st äriühingule CE Hunedoara) tegelikult majanduslikku eelist. Rumeenia ametiasutused väitsid, et laen anti kooskõlas pangandusturul valitsevate tingimustega, st tugineti EximBanki majandus- ja finantsanalüüsile; peale selle võeti riikliku maksuameti ette nähtud tagatiste määramisel arvesse tagatise turuväärtust, mis kattis vähemalt 120 % laenu väärtusest.

| (67) | Kolmandaks, seoses äriühingu CE Hunedoara likvideerimismenetlusega ning söekaevandusvaldkonna ja elektritootmisvaldkonna õigusliku eraldamisega selgitasid Rumeenia ametiasutused, et i) finantsvahendite puudumine, ii) asjaolu, et äriühing CE Hunedoara muutus 2016. aastal kahel korral äriühingu enda taotlusel maksejõuetuks ja tuli seejärel sellest olukorrast mõlemal korral välja, iii) ka asjaolu, et siseriiklikud kohtud ei olnud ajal, mil Rumeenia ametiasutused esitasid teabe, veel teinud otsust seoses järgmise taotlusega algatada maksejõuetusmenetlus, kujutavad kõik endast põhjuseid, mis ei võimaldanud söekaevandusvaldkonda õiguslikult eraldada elektritootmisvaldkonnast. |
| --- | --- |

(67)

Kolmandaks, seoses äriühingu CE Hunedoara likvideerimismenetlusega ning söekaevandusvaldkonna ja elektritootmisvaldkonna õigusliku eraldamisega selgitasid Rumeenia ametiasutused, et i) finantsvahendite puudumine, ii) asjaolu, et äriühing CE Hunedoara muutus 2016. aastal kahel korral äriühingu enda taotlusel maksejõuetuks ja tuli seejärel sellest olukorrast mõlemal korral välja, iii) ka asjaolu, et siseriiklikud kohtud ei olnud ajal, mil Rumeenia ametiasutused esitasid teabe, veel teinud otsust seoses järgmise taotlusega algatada maksejõuetusmenetlus, kujutavad kõik endast põhjuseid, mis ei võimaldanud söekaevandusvaldkonda õiguslikult eraldada elektritootmisvaldkonnast.

| (68) | Rumeenia ametiasutused selgitasid, et õiguslikuks eraldamiseks tuleb järgida teatavaid õigusnormides ette nähtud menetluslikke samme ning et kui kolmandad huvitatud isikud ei sekku, kestab menetlus tavaliselt 6–9 kuud. Peale selle rõhutasid Rumeenia ametiasutused, et sellest olenemata peetakse eraldi arvestust söekaevandustegevuste ja energiatootmistegevuste kohta ning et päästmisabi kasutataks vaid energiavaldkonna jaoks, nagu oli kirjas ka päästmisabi käsitlevas teatises. |
| --- | --- |

(68)

Rumeenia ametiasutused selgitasid, et õiguslikuks eraldamiseks tuleb järgida teatavaid õigusnormides ette nähtud menetluslikke samme ning et kui kolmandad huvitatud isikud ei sekku, kestab menetlus tavaliselt 6–9 kuud. Peale selle rõhutasid Rumeenia ametiasutused, et sellest olenemata peetakse eraldi arvestust söekaevandustegevuste ja energiatootmistegevuste kohta ning et päästmisabi kasutataks vaid energiavaldkonna jaoks, nagu oli kirjas ka päästmisabi käsitlevas teatises.

| (69) | Neljandaks, seoses menetluse algatamise otsuses käsitletud tingimustega üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele abi andmise kohta väitsid Rumeenia ametiasutused, et äriühing CE Hunedoara on riikliku elektrienergiasüsteemi toimimiseks hädavajalike teenuste osutaja, mis tegelikult tähendab, et äriühingul CE Hunedoara on õigus saada hüvitist vastavalt kehtivatele õigusnormidele (22). Sellega seoses lisasid Rumeenia ametiasutused, et teavet üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemiseks, nende teenuste osutaja valimiseks, hüvitise arvutamiseks ja kohustuse kestuse kohta hakati edastama komisjonile 2016. aastast ning sellega ollakse peagi lõpule jõudmas. |
| --- | --- |

(69)

Neljandaks, seoses menetluse algatamise otsuses käsitletud tingimustega üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele abi andmise kohta väitsid Rumeenia ametiasutused, et äriühing CE Hunedoara on riikliku elektrienergiasüsteemi toimimiseks hädavajalike teenuste osutaja, mis tegelikult tähendab, et äriühingul CE Hunedoara on õigus saada hüvitist vastavalt kehtivatele õigusnormidele (22). Sellega seoses lisasid Rumeenia ametiasutused, et teavet üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemiseks, nende teenuste osutaja valimiseks, hüvitise arvutamiseks ja kohustuse kestuse kohta hakati edastama komisjonile 2016. aastast ning sellega ollakse peagi lõpule jõudmas.

22

| (70) | Viiendaks väitsid Rumeenia ametiasutused, et riikliku elektrienergiaedastusettevõtja Transelectrica S.A. tehtud uuringutest ilmnes, et kahe Mintias ja Paroșenis asuva elektrienergiajaama tegevuse lõpetamine mõjutaks negatiivselt riikliku elektrienergiasüsteemi toimimist. |
| --- | --- |

(70)

Viiendaks väitsid Rumeenia ametiasutused, et riikliku elektrienergiaedastusettevõtja Transelectrica S.A. tehtud uuringutest ilmnes, et kahe Mintias ja Paroșenis asuva elektrienergiajaama tegevuse lõpetamine mõjutaks negatiivselt riikliku elektrienergiasüsteemi toimimist.

| (71) | Kuuendaks, Rumeenia ametiasutuste hinnangute kohaselt peaksid teised elektrienergiajaamad lõpetama töö lähitulevikus, sest jõustub komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1442 (23). |
| --- | --- |

(71)

Kuuendaks, Rumeenia ametiasutuste hinnangute kohaselt peaksid teised elektrienergiajaamad lõpetama töö lähitulevikus, sest jõustub komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1442 (23).

23

| (72) | Samas ei ole Rumeenia ametiasutused esitanud mis tahes teavet, mis annaks alust arvata, et enne laenude andmist tegid Rumeenia ametiasutused või turuosalised eelneva hindamise, ning samuti ei esitanud nad tõendeid selle kohta, et laenud oleksid kooskõlas riigiabi eeskirjadega. |
| --- | --- |

(72)

Samas ei ole Rumeenia ametiasutused esitanud mis tahes teavet, mis annaks alust arvata, et enne laenude andmist tegid Rumeenia ametiasutused või turuosalised eelneva hindamise, ning samuti ei esitanud nad tõendeid selle kohta, et laenud oleksid kooskõlas riigiabi eeskirjadega.

| (73) | Oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta ei vaidlustanud Rumeenia ametiasutused seda, et päästmisabilaen, siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks antud laen ja kolm ülejäänud laenu kujutavad endast riigi ressursse ning on omistatavad riigile. |
| --- | --- |

(73)

Oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta ei vaidlustanud Rumeenia ametiasutused seda, et päästmisabilaen, siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks antud laen ja kolm ülejäänud laenu kujutavad endast riigi ressursse ning on omistatavad riigile.

4.   ABI HINDAMINE

ABI HINDAMINE

| (74) | Käesolevas otsuses käsitletakse viit riigi rahastatud või toetatud laenu, mida on kirjeldatud punktis 2.4. |
| --- | --- |

(74)

Käesolevas otsuses käsitletakse viit riigi rahastatud või toetatud laenu, mida on kirjeldatud punktis 2.4.

| (75) | Käesolev otsus ei mõjuta mis tahes muude äriühingule CE Hunedoara võimaldatud toetusmeetmete hindamist. See hõlmab eelkõige äriühingu CE Hunedoara otseseks kasuks laenu tagastamise edasilükkamist või laenu tühistamist avalik-õiguslike asutuste poolt, nagu on osutatud menetluse algatamise otsuses, ning samuti varasemat riikliku söeettevõtja JSC Petrosani poolt enne tema likvideerimist riigile tagastamata võlgade tühistamist või nende sissenõudmisest loobumist, kui peaks leitama, et äriühing CE Hunedoara on nimetatud söeettevõtja majanduslik järglane. |
| --- | --- |

(75)

Käesolev otsus ei mõjuta mis tahes muude äriühingule CE Hunedoara võimaldatud toetusmeetmete hindamist. See hõlmab eelkõige äriühingu CE Hunedoara otseseks kasuks laenu tagastamise edasilükkamist või laenu tühistamist avalik-õiguslike asutuste poolt, nagu on osutatud menetluse algatamise otsuses, ning samuti varasemat riikliku söeettevõtja JSC Petrosani poolt enne tema likvideerimist riigile tagastamata võlgade tühistamist või nende sissenõudmisest loobumist, kui peaks leitama, et äriühing CE Hunedoara on nimetatud söeettevõtja majanduslik järglane.

| (76) | Komisjon uurib kõigepealt seda, kas asjaomased viis meedet hõlmavad riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seejärel uurib komisjon seda, kas abi oli juba rakendatud ning kas see abi võiks olla kokkusobiv siseturuga. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon uurib kõigepealt seda, kas asjaomased viis meedet hõlmavad riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seejärel uurib komisjon seda, kas abi oli juba rakendatud ning kas see abi võiks olla kokkusobiv siseturuga.

| (77) | Esialgse tähelepanekuna ei nõustu komisjon Rumeenia märkustega BCRi ja BRD laenude kohta. Esiteks, kuigi Rumeenia tegelikult maksis osa BCRi ja BRD laenude põhisummast (laenuvõtjana), ei kehti see äriühingu CE Hunedoara kohta, sest nimetatud äriühing ei tasunud ühtegi osa (all-laenulepingutega antud laenude) põhisummast Rumeenia riigile, nii et tegelikult on ikka veel tagastamata kogu (all-laenulepingutega antud laenudega seotud) algne kapital. Teiseks, komisjon ei nõustu ka Rumeenia ametiasutuste märkustega nende kahe laenu puhul 31. märtsi 2018. aasta seisuga rahandusministeeriumile võlgnetavate summade kohta; nagu allpool selgitatakse, siis komisjon tõepoolest leiab, et BCRi ja BRD (all-laenulepinguga antud) laenude kogu põhisumma (ja mitte ainult põhisumma osamaksed, mis maksegraafiku järgi tuleb tasuda 31. märtsiks 2018) peab äriühing CE Hunedoara juba täies mahus tagastama Rumeenia riigile. |
| --- | --- |

(77)

Esialgse tähelepanekuna ei nõustu komisjon Rumeenia märkustega BCRi ja BRD laenude kohta. Esiteks, kuigi Rumeenia tegelikult maksis osa BCRi ja BRD laenude põhisummast (laenuvõtjana), ei kehti see äriühingu CE Hunedoara kohta, sest nimetatud äriühing ei tasunud ühtegi osa (all-laenulepingutega antud laenude) põhisummast Rumeenia riigile, nii et tegelikult on ikka veel tagastamata kogu (all-laenulepingutega antud laenudega seotud) algne kapital. Teiseks, komisjon ei nõustu ka Rumeenia ametiasutuste märkustega nende kahe laenu puhul 31. märtsi 2018. aasta seisuga rahandusministeeriumile võlgnetavate summade kohta; nagu allpool selgitatakse, siis komisjon tõepoolest leiab, et BCRi ja BRD (all-laenulepinguga antud) laenude kogu põhisumma (ja mitte ainult põhisumma osamaksed, mis maksegraafiku järgi tuleb tasuda 31. märtsiks 2018) peab äriühing CE Hunedoara juba täies mahus tagastama Rumeenia riigile.

4.1.   Riigiabi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses TFEU

Riigiabi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses TFEU

| (78) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(78)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

| (79) | Seega peavad meetme klassifitseerimiseks abina selle sätte tähenduses olema täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused: i) meede peab olema omistatav riigile ja rahastatud riigi ressurssidest; ii) meetmega peab olema antud eelis abisaajale; iii) see eelis peab olema valikuline; ning iv) meede peab moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi ja mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(79)

Seega peavad meetme klassifitseerimiseks abina selle sätte tähenduses olema täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused: i) meede peab olema omistatav riigile ja rahastatud riigi ressurssidest; ii) meetmega peab olema antud eelis abisaajale; iii) see eelis peab olema valikuline; ning iv) meede peab moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi ja mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust.

4.1.1.   Riigi ressursid ja riigile omistatavus

Riigi ressursid ja riigile omistatavus

| (80) | Nagu on sedastanud Euroopa Kohus, (24) peavad meetmed selleks, et neid saaks liigitada riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, a) pärinema riigi ressurssidest kas otseselt või kaudselt mis tahes vahendajalt, kes toimib talle antud volituste alusel, ning b) olema omistatavad riigile. Liikmesriigi mõiste hõlmab kõigi tasandite riigiasutusi olenemata sellest, kas tegemist on riikliku, piirkondliku või kohaliku ametiasutusega (25). |
| --- | --- |

(80)

Nagu on sedastanud Euroopa Kohus, (24) peavad meetmed selleks, et neid saaks liigitada riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, a) pärinema riigi ressurssidest kas otseselt või kaudselt mis tahes vahendajalt, kes toimib talle antud volituste alusel, ning b) olema omistatavad riigile. Liikmesriigi mõiste hõlmab kõigi tasandite riigiasutusi olenemata sellest, kas tegemist on riikliku, piirkondliku või kohaliku ametiasutusega (25).

24

25

| (81) | IBRD laenuga seoses selgitasid Rumeenia ametiasutused, et see laen tulenes 31. mail 2002. aastal IBRD ja äriühingu Electrocentrale Deva (äriühingu CE Hunedoara õiguslik eellane) vahel allkirjastatud kokkuleppest. Sellele laenulepingule andis tagatise Rumeenia valitsus. Kohtupraktika (26) kohaselt piisab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamiseks sellest, kui tagatise või lepingulise pakkumisega tekitatakse konkreetne oht võimaliku lisakohustuse tekkimiseks riigile tulevikus. Seega IBRD laenu tagatis hõlmas ressursse riigi eelarvest. |
| --- | --- |

(81)

IBRD laenuga seoses selgitasid Rumeenia ametiasutused, et see laen tulenes 31. mail 2002. aastal IBRD ja äriühingu Electrocentrale Deva (äriühingu CE Hunedoara õiguslik eellane) vahel allkirjastatud kokkuleppest. Sellele laenulepingule andis tagatise Rumeenia valitsus. Kohtupraktika (26) kohaselt piisab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamiseks sellest, kui tagatise või lepingulise pakkumisega tekitatakse konkreetne oht võimaliku lisakohustuse tekkimiseks riigile tulevikus. Seega IBRD laenu tagatis hõlmas ressursse riigi eelarvest.

26

| (82) | BCRi laenuga seoses kinnitasid Rumeenia ametiasutused, et see laen tulenes lepingust, mille sõlmisid 3. detsembril 2013. aastal BCR ja rahandusministeerium eesmärgiga rahastada neljandikku investeerimisprojektist „Centrala Electrică Paroșeni“. See laen anti seejärel edasi äriühingule CE Hunedoara vastavalt 5. detsembril 2013. aastal sõlmitud all-laenulepingule. Seega all-laenulepingut (seotud BCRi laenuga, mille võttis Rumeenia riik) pakuti äriühingule CE Hunedoara riigi eelarvest tulenevatest vahenditest. |
| --- | --- |

(82)

BCRi laenuga seoses kinnitasid Rumeenia ametiasutused, et see laen tulenes lepingust, mille sõlmisid 3. detsembril 2013. aastal BCR ja rahandusministeerium eesmärgiga rahastada neljandikku investeerimisprojektist „Centrala Electrică Paroșeni“. See laen anti seejärel edasi äriühingule CE Hunedoara vastavalt 5. detsembril 2013. aastal sõlmitud all-laenulepingule. Seega all-laenulepingut (seotud BCRi laenuga, mille võttis Rumeenia riik) pakuti äriühingule CE Hunedoara riigi eelarvest tulenevatest vahenditest.

| (83) | BRD laenuga seoses kinnitasid Rumeenia ametiasutused, et see laen tulenes 19. mail 2014. aastal BRD ja rahandusministeeriumi vahel allkirjastatud kokkuleppest. Selle laenu andis pank laenuvõtjale, kes seejärel andis selle edasi äriühingule CE Hunedoara vastavalt 5. juunil 2014. aastal sõlmitud all-laenulepingule eesmärgiga rahastada veel ühte neljandikku projektist „Centrala Electrică Paroșeni“. Seega all-laenulepingut (seotud BRD laenuga, mille võttis Rumeenia riik) pakuti äriühingule CE Hunedoara riigi eelarvest tulenevatest vahenditest. |
| --- | --- |

(83)

BRD laenuga seoses kinnitasid Rumeenia ametiasutused, et see laen tulenes 19. mail 2014. aastal BRD ja rahandusministeeriumi vahel allkirjastatud kokkuleppest. Selle laenu andis pank laenuvõtjale, kes seejärel andis selle edasi äriühingule CE Hunedoara vastavalt 5. juunil 2014. aastal sõlmitud all-laenulepingule eesmärgiga rahastada veel ühte neljandikku projektist „Centrala Electrică Paroșeni“. Seega all-laenulepingut (seotud BRD laenuga, mille võttis Rumeenia riik) pakuti äriühingule CE Hunedoara riigi eelarvest tulenevatest vahenditest.

| (84) | Päästmisabilaen, sealhulgas pikendatud tähtajaga ja tagasi maksmata osa sellest, ning laen siseturuga kokkusobimatu abi tagastamiseks hõlmavad riigi ressursse, sest need võimaldati vahenditest, mis olid kõrvale pandud riigi eelarves ja tulenesid sellest eelarvest. |
| --- | --- |

(84)

Päästmisabilaen, sealhulgas pikendatud tähtajaga ja tagasi maksmata osa sellest, ning laen siseturuga kokkusobimatu abi tagastamiseks hõlmavad riigi ressursse, sest need võimaldati vahenditest, mis olid kõrvale pandud riigi eelarves ja tulenesid sellest eelarvest.

| (85) | Erinevad toimingud, millega rahandusministeerium võttis laenu, andis laenu edasi või tagas laene äriühingule CE Hunedoara kas siis omal algatusel, talle riigi antud volituste alusel või Rumeenia ministrite nõukogu suuniste alusel, on omistatavad Rumeenia riigile. |
| --- | --- |

(85)

Erinevad toimingud, millega rahandusministeerium võttis laenu, andis laenu edasi või tagas laene äriühingule CE Hunedoara kas siis omal algatusel, talle riigi antud volituste alusel või Rumeenia ministrite nõukogu suuniste alusel, on omistatavad Rumeenia riigile.

| (86) | Eeltoodut silmas pidades järeldab komisjon, et asjaomased viis laenu hõlmavad riigi ressursse ja on omistatavad Rumeenia riigile. |
| --- | --- |

(86)

Eeltoodut silmas pidades järeldab komisjon, et asjaomased viis laenu hõlmavad riigi ressursse ja on omistatavad Rumeenia riigile.

4.1.2.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (87) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt peab selleks, et meedet saaks liigitada riigiabiks, soodustatama meetmega teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist. Riigi poolt otseselt või kaudselt pakutud laenud või tagatised võivad soodustada abisaavat ettevõtjat, kui riik pakub rahastamist, mida abisaaja ei saaks finantsturgudelt samadel tingimustel või ei saaks üldse. Selleks, et kindlaks teha, kas ettevõtja on saanud majandusliku eelise, kohaldab komisjon turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet. Selle põhimõtte kohaselt keskendutakse hindamisel tehingule sellise hüpoteetilise mõistliku eraõigusliku võlausaldaja/investori seisukohast, kes on võimalikult sarnases olukorras riigiga (27). |
| --- | --- |

(87)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt peab selleks, et meedet saaks liigitada riigiabiks, soodustatama meetmega teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist. Riigi poolt otseselt või kaudselt pakutud laenud või tagatised võivad soodustada abisaavat ettevõtjat, kui riik pakub rahastamist, mida abisaaja ei saaks finantsturgudelt samadel tingimustel või ei saaks üldse. Selleks, et kindlaks teha, kas ettevõtja on saanud majandusliku eelise, kohaldab komisjon turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet. Selle põhimõtte kohaselt keskendutakse hindamisel tehingule sellise hüpoteetilise mõistliku eraõigusliku võlausaldaja/investori seisukohast, kes on võimalikult sarnases olukorras riigiga (27).

27

| (88) | Asjaomase juhtumi puhul on Rumeenia riik nii äriühingu CE Hunedoara võlausaldaja kui ka peamine aktsionär. Sellises olukorras võiks Rumeenia anda või tagada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega kooskõlas olevat eraldiseisvat laenu või anda sellele põhimõttele vastava eraldiseisva tagatise, kui laenu andmise tingimused vastavad turutingimustele, tingimusel et eksisteerib tagasimaksmise tõenäosus või suurenenud tulu aktsionärile muul kujul. |
| --- | --- |

(88)

Asjaomase juhtumi puhul on Rumeenia riik nii äriühingu CE Hunedoara võlausaldaja kui ka peamine aktsionär. Sellises olukorras võiks Rumeenia anda või tagada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega kooskõlas olevat eraldiseisvat laenu või anda sellele põhimõttele vastava eraldiseisva tagatise, kui laenu andmise tingimused vastavad turutingimustele, tingimusel et eksisteerib tagasimaksmise tõenäosus või suurenenud tulu aktsionärile muul kujul.

| (89) | Sellepärast peab aktsionäri poolt laenude andmise tingimuste hindamisel arvesse võtma aktsialt saadavat võimalikku tulu, mida aktsionär võib mõistlikult oodata. Võttes arvesse i) tabelis 2 esitatud äriühingu CE Hunedoara finantsnäitajaid, ii) äriühingu CE Hunedoara turuhindadest tunduvalt suuremaid tootmise piirkulusid ning iii) äriühingu eellaste varasemat käekäiku, on kõnealuse juhtumi puhul ilmne, et Rumeenia riik või riigiga samasuguses olukorras olev mis tahes turumajanduslik investor ei saanud oodata mis tahes võimalikku tulu dividendide või kapitalikasumina oma osalusest äriühingus CE Hunedoara alates 2013. aastast. |
| --- | --- |

(89)

Sellepärast peab aktsionäri poolt laenude andmise tingimuste hindamisel arvesse võtma aktsialt saadavat võimalikku tulu, mida aktsionär võib mõistlikult oodata. Võttes arvesse i) tabelis 2 esitatud äriühingu CE Hunedoara finantsnäitajaid, ii) äriühingu CE Hunedoara turuhindadest tunduvalt suuremaid tootmise piirkulusid ning iii) äriühingu eellaste varasemat käekäiku, on kõnealuse juhtumi puhul ilmne, et Rumeenia riik või riigiga samasuguses olukorras olev mis tahes turumajanduslik investor ei saanud oodata mis tahes võimalikku tulu dividendide või kapitalikasumina oma osalusest äriühingus CE Hunedoara alates 2013. aastast.

| (90) | Esiteks, IBRD, BCRi ja BRD laenu puhul, mille võttis või millele andis tagatise Rumeenia rahandusministeerium äriühingu CE Hunedoara kasuks, tuleb hindamiseks arvesse võtta äriühingu finantsolukorda ja tema eellaste varasemat käekäiku, nagu seda oleks teinud mis tahes mõistlik turul tegutsev laenuandja või investor. Isegi enne 2015. aasta aprilli, mil äriühing CE Hunedoara ei suutnud väidetavalt saada rahalisi vahendeid turutingimustel, teenis äriühing pidevalt kahjumit alates oma esimesest täistegevusaastast, mil söekaevandused ja energiatootmine kuulusid samale ettevõtjale. |
| --- | --- |

(90)

Esiteks, IBRD, BCRi ja BRD laenu puhul, mille võttis või millele andis tagatise Rumeenia rahandusministeerium äriühingu CE Hunedoara kasuks, tuleb hindamiseks arvesse võtta äriühingu finantsolukorda ja tema eellaste varasemat käekäiku, nagu seda oleks teinud mis tahes mõistlik turul tegutsev laenuandja või investor. Isegi enne 2015. aasta aprilli, mil äriühing CE Hunedoara ei suutnud väidetavalt saada rahalisi vahendeid turutingimustel, teenis äriühing pidevalt kahjumit alates oma esimesest täistegevusaastast, mil söekaevandused ja energiatootmine kuulusid samale ettevõtjale.

| (91) | Teiseks, seoses siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks antud laenuga märgiti menetluse algatamise otsuses, et samalaadne majanduslik eelis (nagu päästmisabilaenuga seotud eelis) anti äriühingule CE Hunedoara kui järglasele – kes käitas äriühingute Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva energiatootmisega seotud varasid – riigiabi kaudu, mida käsitles 20. aprillil 2015. aastal vastu võetud otsus siseturuga kokkusobimatu abi kohta, ja sellest tulenevalt ka riigi laenu kaudu, mis anti äriühingule CE Hunedoara selle abi tagasimaksmiseks. Laen siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks anti ajal, mil äriühing CE Hunedoara vastas Rumeenia ametiasutuste sõnul tingimustele, et tema suhtes saaks kohaldada maksejõuetusmenetlust Rumeenia õigusaktide alusel, ning sellest tulenevalt võib välistada, et äriühing oleks leidnud need rahalised vahendid turutingimustel. |
| --- | --- |

(91)

Teiseks, seoses siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks antud laenuga märgiti menetluse algatamise otsuses, et samalaadne majanduslik eelis (nagu päästmisabilaenuga seotud eelis) anti äriühingule CE Hunedoara kui järglasele – kes käitas äriühingute Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva energiatootmisega seotud varasid – riigiabi kaudu, mida käsitles 20. aprillil 2015. aastal vastu võetud otsus siseturuga kokkusobimatu abi kohta, ja sellest tulenevalt ka riigi laenu kaudu, mis anti äriühingule CE Hunedoara selle abi tagasimaksmiseks. Laen siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks anti ajal, mil äriühing CE Hunedoara vastas Rumeenia ametiasutuste sõnul tingimustele, et tema suhtes saaks kohaldada maksejõuetusmenetlust Rumeenia õigusaktide alusel, ning sellest tulenevalt võib välistada, et äriühing oleks leidnud need rahalised vahendid turutingimustel.

| (92) | Kolmandaks, päästmisabilaenuga seoses väitsid Rumeenia ametiasutused – nagu on märgitud ka menetluse algatamise otsuses –, et äriühing CE Hunedoara ei suutnud sellist laenu saada kommertspankadelt, ning nad tunnistasid üldiselt, et sellise laenu andmine tähendas (valikulise) eelise andmist (28). Pikendatud ja ikka veel tagastamata osa päästmisabilaenust sisaldab samuti majanduslikku eelist, mida äriühing ei oleks saanud turutingimustel, näiteks maksmata osa refinantseerimine ja tagasimaksmine kommertspangast võetud laenuga. |
| --- | --- |

(92)

Kolmandaks, päästmisabilaenuga seoses väitsid Rumeenia ametiasutused – nagu on märgitud ka menetluse algatamise otsuses –, et äriühing CE Hunedoara ei suutnud sellist laenu saada kommertspankadelt, ning nad tunnistasid üldiselt, et sellise laenu andmine tähendas (valikulise) eelise andmist (28). Pikendatud ja ikka veel tagastamata osa päästmisabilaenust sisaldab samuti majanduslikku eelist, mida äriühing ei oleks saanud turutingimustel, näiteks maksmata osa refinantseerimine ja tagasimaksmine kommertspangast võetud laenuga.

28

| (93) | Menetluse algatamise otsuse kohta esitatud märkustes väitsid Rumeenia ametiasutused, et Rumeenia oli tõepoolest kavatsenud restruktureerida äriühingu CE Hunedoara ja muuta päästmisabilaenu restruktureerimisabi osaks. Komisjon märgib siiski, et Rumeenia ei ole esitanud kehtivat restruktureerimiskava vastavalt suunistele päästmis- ja restruktureerimisabi kohta ning pelk kavatsus restruktureerida ei eemalda päästmisabilaenuga antud eelist, sest laenu ei ole tagasi makstud kuue kuu jooksul alates abi andmisest. |
| --- | --- |

(93)

Menetluse algatamise otsuse kohta esitatud märkustes väitsid Rumeenia ametiasutused, et Rumeenia oli tõepoolest kavatsenud restruktureerida äriühingu CE Hunedoara ja muuta päästmisabilaenu restruktureerimisabi osaks. Komisjon märgib siiski, et Rumeenia ei ole esitanud kehtivat restruktureerimiskava vastavalt suunistele päästmis- ja restruktureerimisabi kohta ning pelk kavatsus restruktureerida ei eemalda päästmisabilaenuga antud eelist, sest laenu ei ole tagasi makstud kuue kuu jooksul alates abi andmisest.

| (94) | Lisaks väitsid Rumeenia ametiasutused oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta, et päästmisabilaen anti kooskõlas pangandusturul valitsevate tingimustega pärast EximBanki analüüsi ja laenule anti tagatis. Selle väite lükkab siiski ümber lihtne asjaolu – nimelt ei õnnestunud äriühingul CE Hunedoara saada laenu kommertspankadelt, nagu on esitatud käesoleva otsuse põhjendustes 100 ja 101. Peale selle ei ole Rumeenia ametiasutused esitanud EximBanki krediidiriskianalüüsi. |
| --- | --- |

(94)

Lisaks väitsid Rumeenia ametiasutused oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta, et päästmisabilaen anti kooskõlas pangandusturul valitsevate tingimustega pärast EximBanki analüüsi ja laenule anti tagatis. Selle väite lükkab siiski ümber lihtne asjaolu – nimelt ei õnnestunud äriühingul CE Hunedoara saada laenu kommertspankadelt, nagu on esitatud käesoleva otsuse põhjendustes 100 ja 101. Peale selle ei ole Rumeenia ametiasutused esitanud EximBanki krediidiriskianalüüsi.

| (95) | Neljandaks, ka äriühingu CE Hunedoara eellased ei suutnud täita oma kohustusi, millest enam kui 1,2 miljardit eurot jäi likvideerimisel tasumata. Olenemata sellest, et äriühing CE Hunedoara vabastati enamikust äriühingute Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva ja riikliku söeettevõtja JSC Petrosani kohustustest, ei olnud äriühingul CE Hunedoara hiljuti asutatud äriühinguna usaldusväärset ja kindlat krediidiajalugu, milleta turul tegutsevad laenuandjad ei soovi tegevust rahastada. Kõik käesoleva menetluse objektiks olevad viis laenu anti tõepoolest riigi eelarvesse kuuluvatest vahenditest (vt punkt 4.1.1). Samas puuduvad tõendid selle kohta, et äriühingule CE Hunedoara oleks võrreldavas mahus andnud laenu turul tegutsev mis tahes eraõiguslik võlausaldaja. Olenemata sellest, et menetluse algatamise otsuses kutsuti Rumeeniat üles esitama tõendeid turul tegutsevate finantseerimisasutuste või pankade poolt äriühingule CE Hunedoara aastatel 2012–2016 tehtud laenupakkumiste kohta, täpsustades, kas need finantseerimisasutused nõudsid ka tagatist riigilt, ei ole esitatud selliseid turul tegutsevate laenuandjate pakkumisi ega tõendeid nendepoolsete positiivsete otsuste kohta. |
| --- | --- |

(95)

Neljandaks, ka äriühingu CE Hunedoara eellased ei suutnud täita oma kohustusi, millest enam kui 1,2 miljardit eurot jäi likvideerimisel tasumata. Olenemata sellest, et äriühing CE Hunedoara vabastati enamikust äriühingute Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva ja riikliku söeettevõtja JSC Petrosani kohustustest, ei olnud äriühingul CE Hunedoara hiljuti asutatud äriühinguna usaldusväärset ja kindlat krediidiajalugu, milleta turul tegutsevad laenuandjad ei soovi tegevust rahastada. Kõik käesoleva menetluse objektiks olevad viis laenu anti tõepoolest riigi eelarvesse kuuluvatest vahenditest (vt punkt 4.1.1). Samas puuduvad tõendid selle kohta, et äriühingule CE Hunedoara oleks võrreldavas mahus andnud laenu turul tegutsev mis tahes eraõiguslik võlausaldaja. Olenemata sellest, et menetluse algatamise otsuses kutsuti Rumeeniat üles esitama tõendeid turul tegutsevate finantseerimisasutuste või pankade poolt äriühingule CE Hunedoara aastatel 2012–2016 tehtud laenupakkumiste kohta, täpsustades, kas need finantseerimisasutused nõudsid ka tagatist riigilt, ei ole esitatud selliseid turul tegutsevate laenuandjate pakkumisi ega tõendeid nendepoolsete positiivsete otsuste kohta.

| (96) | Viiendaks, nagu selgitatud põhjenduses 20, olid äriühingu CE Hunedoara tootmisvarad need samad, mida varem käitasid raskustesse sattunud eellased, ning neid ei olnud mis tahes viisil märkimisväärselt tootmise või tehnoloogia seisukohast täiustatud, mis oleks andnud aktsionäridele alust mõistlikult oodata paremat või tulutoovamat elektri- ja soojusenergiamüüki Rumeenia elektrienergiaturul. Rumeenia ametiasutustel, olles äriühingu CE Hunedoara ja tema eellaste täielikud omanikud ning ühtlasi ka äriühingu peamised võlausaldajad, ei saanud jääda märkamata äriühingu CE Hunedoara struktuuriline suutmatus toota piisavalt tegevuskasumit oma kohustuste täitmiseks. Nad andsid riigi eelarvest rahalised vahendid, mida äriühing CE Hunedoara ei oleks saanud finantsturult mis tahes hinnaga. |
| --- | --- |

(96)

Viiendaks, nagu selgitatud põhjenduses 20, olid äriühingu CE Hunedoara tootmisvarad need samad, mida varem käitasid raskustesse sattunud eellased, ning neid ei olnud mis tahes viisil märkimisväärselt tootmise või tehnoloogia seisukohast täiustatud, mis oleks andnud aktsionäridele alust mõistlikult oodata paremat või tulutoovamat elektri- ja soojusenergiamüüki Rumeenia elektrienergiaturul. Rumeenia ametiasutustel, olles äriühingu CE Hunedoara ja tema eellaste täielikud omanikud ning ühtlasi ka äriühingu peamised võlausaldajad, ei saanud jääda märkamata äriühingu CE Hunedoara struktuuriline suutmatus toota piisavalt tegevuskasumit oma kohustuste täitmiseks. Nad andsid riigi eelarvest rahalised vahendid, mida äriühing CE Hunedoara ei oleks saanud finantsturult mis tahes hinnaga.

| (97) | Kõik viis eespool nimetatud asjaolu mõjutavad äriühingu CE Hunedoara krediidivõimelisust ning muudavad võimatuks selle, et äriühing oleks riigi sekkumiseta leidnud turutingimustel laenuandjad, kes oleks uskunud, et äriühing CE Hunedoara maksab võla tagasi. Samuti ei ole tõenäoline, et Rumeenia ametiasutused võisid oodata kasumit oma osaluselt äriühingus CE Hunedoara ja eelkõige sellest, kui äriühingule turutingimustest soodsamalt laenu andes loobuti tulust. |
| --- | --- |

(97)

Kõik viis eespool nimetatud asjaolu mõjutavad äriühingu CE Hunedoara krediidivõimelisust ning muudavad võimatuks selle, et äriühing oleks riigi sekkumiseta leidnud turutingimustel laenuandjad, kes oleks uskunud, et äriühing CE Hunedoara maksab võla tagasi. Samuti ei ole tõenäoline, et Rumeenia ametiasutused võisid oodata kasumit oma osaluselt äriühingus CE Hunedoara ja eelkõige sellest, kui äriühingule turutingimustest soodsamalt laenu andes loobuti tulust.

| (98) | Kokkuvõttes tundub, et asjaomaste laenudega soodustati äriühingut CE Hunedoara. Äriühing CE Hunedoara oli tõepoolest laenuvõtja, kelle kehva krediidiajalukku kuulusid maksejõuetud ja likvideeritud eellased ning kel puudus krediidiajalugu aastatel 2012–2013, mil äriühing loodi. Äriühingul CE Hunedoara oli kasvav tegevuskahjum, mis ei võimaldanud tal teenindada laene alates aastatest 2013–2014, ning äriühingul jäid tegelikult lepingulised kohustused täitmata, mille tõttu võidi äriühingu suhtes alates 2015. aastast potentsiaalselt kohaldada maksejõuetusmenetlust. Peale selle puuduvad märgid selle kohta, et Rumeenia ametiasutused oleks astunud mis tahes õigeaegseid samme, mida hoolas võlausaldaja oleks teinud oma vahendite tagasinõudmiseks, näiteks kutsudes laenuvõtjat üles laene tagasi maksma või nõudes täitmata jäetud lepinguliste kohustuste täitmise tagamist. Kuigi 2016. aasta jaanuaris esitati taotlus äriühingu CE Hunedoara suhtes maksejõuetusmenetluse algatamiseks (vt põhjendus 22), ei ole see siiani aidanud sisse nõuda ühtegi summat. Kuna laenude andmise või pikendamise ajal oli äriühingu finantsolukord raske ja laenude tagasimaksmise tõenäosus väike, anti asjaomaste laenudega äriühingule CE Hunedoara majanduslik eelis rahastamise ja rahaliste vahendite kaudu, mida tal turult ei oleks olnud võimalik saada. |
| --- | --- |

(98)

Kokkuvõttes tundub, et asjaomaste laenudega soodustati äriühingut CE Hunedoara. Äriühing CE Hunedoara oli tõepoolest laenuvõtja, kelle kehva krediidiajalukku kuulusid maksejõuetud ja likvideeritud eellased ning kel puudus krediidiajalugu aastatel 2012–2013, mil äriühing loodi. Äriühingul CE Hunedoara oli kasvav tegevuskahjum, mis ei võimaldanud tal teenindada laene alates aastatest 2013–2014, ning äriühingul jäid tegelikult lepingulised kohustused täitmata, mille tõttu võidi äriühingu suhtes alates 2015. aastast potentsiaalselt kohaldada maksejõuetusmenetlust. Peale selle puuduvad märgid selle kohta, et Rumeenia ametiasutused oleks astunud mis tahes õigeaegseid samme, mida hoolas võlausaldaja oleks teinud oma vahendite tagasinõudmiseks, näiteks kutsudes laenuvõtjat üles laene tagasi maksma või nõudes täitmata jäetud lepinguliste kohustuste täitmise tagamist. Kuigi 2016. aasta jaanuaris esitati taotlus äriühingu CE Hunedoara suhtes maksejõuetusmenetluse algatamiseks (vt põhjendus 22), ei ole see siiani aidanud sisse nõuda ühtegi summat. Kuna laenude andmise või pikendamise ajal oli äriühingu finantsolukord raske ja laenude tagasimaksmise tõenäosus väike, anti asjaomaste laenudega äriühingule CE Hunedoara majanduslik eelis rahastamise ja rahaliste vahendite kaudu, mida tal turult ei oleks olnud võimalik saada.

| (99) | Selle majandusliku eelise suuruse määramisega seoses osutas komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 34 Üldkohtu otsusele kohtuasjas Larko, (29) öeldes, et olukorras, kus laenuvõtja on keerulises finantsolukorras, mida iseloomustavad eelkõige vähenev käive, negatiivne omakapital ja suutmatus tagasi maksta laene oma vahenditest, võib laenus peituv majanduslik eelis olla võrdne laenatud vahenditega ning seda isegi juhul, kui riik vaid tagas laenu. Rumeenia ametiasutused ei ole esitanud ühtegi tõendit, mis näitaks, et äriühingul CE Hunedoara oli turul juurdepääs rahastamisele turutingimustel, ja annaks märku sellest, et äriühing üritas laenata turult riigi abita või et tal see õnnestus. |
| --- | --- |

(99)

Selle majandusliku eelise suuruse määramisega seoses osutas komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 34 Üldkohtu otsusele kohtuasjas Larko, (29) öeldes, et olukorras, kus laenuvõtja on keerulises finantsolukorras, mida iseloomustavad eelkõige vähenev käive, negatiivne omakapital ja suutmatus tagasi maksta laene oma vahenditest, võib laenus peituv majanduslik eelis olla võrdne laenatud vahenditega ning seda isegi juhul, kui riik vaid tagas laenu. Rumeenia ametiasutused ei ole esitanud ühtegi tõendit, mis näitaks, et äriühingul CE Hunedoara oli turul juurdepääs rahastamisele turutingimustel, ja annaks märku sellest, et äriühing üritas laenata turult riigi abita või et tal see õnnestus.

29

| (100) | Nagu märgitud põhjenduses 43, järgiti Rumeenia riigi poolt aastatel 2013–2014 keskkonnanormidele vastavuse tagamiseks edasi antud BRD ja BCRi laenu puhul juhtumit, mille puhul Rumeenia oli andnud toetust teise soojuselektrijaama sama liiki rajatisele (suitsugaasi väävlitustamine) 2010. aastal (CE Turceni) ja 2011. aastal (CE Craiova II) ning mille puhul Rumeenia otsustas selliste toetuste kui abiinstrumentide võimaldamise praktika katkestada. Kuid võttes arvesse tunnusjooni, eesmärki ja äriühingu CE Hunedoara finantsolukorda, tundub asjakohane arvata, et BRD laen ja BCRi laen, mille riik edasi andis ja millega rahastati keskkonnanõuetele vastavuse tagamist, olid de facto toetused olenemata sellest, et need liigitati juriidiliselt laenudeks. |
| --- | --- |

(100)

Nagu märgitud põhjenduses 43, järgiti Rumeenia riigi poolt aastatel 2013–2014 keskkonnanormidele vastavuse tagamiseks edasi antud BRD ja BCRi laenu puhul juhtumit, mille puhul Rumeenia oli andnud toetust teise soojuselektrijaama sama liiki rajatisele (suitsugaasi väävlitustamine) 2010. aastal (CE Turceni) ja 2011. aastal (CE Craiova II) ning mille puhul Rumeenia otsustas selliste toetuste kui abiinstrumentide võimaldamise praktika katkestada. Kuid võttes arvesse tunnusjooni, eesmärki ja äriühingu CE Hunedoara finantsolukorda, tundub asjakohane arvata, et BRD laen ja BCRi laen, mille riik edasi andis ja millega rahastati keskkonnanõuetele vastavuse tagamist, olid de facto toetused olenemata sellest, et need liigitati juriidiliselt laenudeks.

de facto

| (101) | Samas asjaolu, et Rumeenia riik andis edasi talle BRD ja BCRi antud laenud, näitab, et need eraõiguslikud pangad ei soovinud võtta ühtegi likviidsusriski seoses äriühinguga CE Hunedoara, sest nad pidasid lepinguliste kohustuste täitmata jätmist põhimõtteliselt kindlaks. |
| --- | --- |

(101)

Samas asjaolu, et Rumeenia riik andis edasi talle BRD ja BCRi antud laenud, näitab, et need eraõiguslikud pangad ei soovinud võtta ühtegi likviidsusriski seoses äriühinguga CE Hunedoara, sest nad pidasid lepinguliste kohustuste täitmata jätmist põhimõtteliselt kindlaks.

| (102) | Seega eeltoodut silmas pidades järeldab komisjon, et äriühingule CE Hunedoara antud viie laenuga anti majanduslik eelis ning et see eelis on võrdne antud laenude algsete põhiosade kogusummaga. |
| --- | --- |

(102)

Seega eeltoodut silmas pidades järeldab komisjon, et äriühingule CE Hunedoara antud viie laenuga anti majanduslik eelis ning et see eelis on võrdne antud laenude algsete põhiosade kogusummaga.

4.1.3.   Valikulisus

Valikulisus

| (103) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt peab selleks, et meedet saaks liigitada riigiabiks, soodustatama meetmega teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist. Komisjon märgib, et viis laenu anti äriühingule CE Hunedoara sihtotstarbeliselt selleks, et toetada tema tegevuse jätkamist konkreetses olukorras, kus olid vajalikud investeeringud keskkonnanormidele vastavuse tagamiseks, tegevuskulude katmiseks või siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks, ning need laenud ei olnud osa laiemast üldise majanduspoliitika meetmest, mille eesmärk oleks olnud toetada võrreldavas õiguslikus ja majanduslikus olukorras olevaid ettevõtjaid, kes tegutsevad elektrienergia tootmise või muudes majandussektorites. Sellepärast järeldab komisjon, et asjaomased laenud on valikulised ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(103)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt peab selleks, et meedet saaks liigitada riigiabiks, soodustatama meetmega teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist. Komisjon märgib, et viis laenu anti äriühingule CE Hunedoara sihtotstarbeliselt selleks, et toetada tema tegevuse jätkamist konkreetses olukorras, kus olid vajalikud investeeringud keskkonnanormidele vastavuse tagamiseks, tegevuskulude katmiseks või siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks, ning need laenud ei olnud osa laiemast üldise majanduspoliitika meetmest, mille eesmärk oleks olnud toetada võrreldavas õiguslikus ja majanduslikus olukorras olevaid ettevõtjaid, kes tegutsevad elektrienergia tootmise või muudes majandussektorites. Sellepärast järeldab komisjon, et asjaomased laenud on valikulised ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

4.1.4.   Mõju kaubandusele ja konkurentsi moonutamine

Mõju kaubandusele ja konkurentsi moonutamine

| (104) | Kui liikmesriigi antud abiga tugevdatakse äriühingu olukorda võrreldes teiste Euroopa Liidu siseturul konkureerivate äriühingutega, siis leitakse, et need konkureerivad äriühingud on abist mõjutatud (30). Piisab sellest, kui abisaaja konkureerib teiste äriühingutega konkurentsile avatud turul (31). |
| --- | --- |

(104)

Kui liikmesriigi antud abiga tugevdatakse äriühingu olukorda võrreldes teiste Euroopa Liidu siseturul konkureerivate äriühingutega, siis leitakse, et need konkureerivad äriühingud on abist mõjutatud (30). Piisab sellest, kui abisaaja konkureerib teiste äriühingutega konkurentsile avatud turul (31).

30

31

| (105) | Äriühing CE Hunedoara tarnib Rumeenias elektri- ja soojusenergiat. Vastavalt elektrienergia siseturgu käsitlevatele kohaldatavatele liidu eeskirjadele (32) võivad elektritarnijad Rumeenias vabalt turule tulla ja kliente valida. Mitmed konkurendid Rumeeniast (nt SN Nuclearelectrica, SN Hidroelectrica) või teistest liikmesriikidest (nt CEZ, Alpiq) on tegelikult seda tõepoolest teinud. Komisjon märgib, et Rumeenia elektrisüsteem on praegu vastastikku seotud Bulgaaria ja Ungari elektrisüsteemidega, nii et neis liikmesriikides toodetakse elektrivooge ja nende elektrivoogudega kaubeldakse nende liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(105)

Äriühing CE Hunedoara tarnib Rumeenias elektri- ja soojusenergiat. Vastavalt elektrienergia siseturgu käsitlevatele kohaldatavatele liidu eeskirjadele (32) võivad elektritarnijad Rumeenias vabalt turule tulla ja kliente valida. Mitmed konkurendid Rumeeniast (nt SN Nuclearelectrica, SN Hidroelectrica) või teistest liikmesriikidest (nt CEZ, Alpiq) on tegelikult seda tõepoolest teinud. Komisjon märgib, et Rumeenia elektrisüsteem on praegu vastastikku seotud Bulgaaria ja Ungari elektrisüsteemidega, nii et neis liikmesriikides toodetakse elektrivooge ja nende elektrivoogudega kaubeldakse nende liikmesriikide vahel.

32

| (106) | Seega järeldab komisjon, et uurimise all olevad laenud võivad mõjutada ELi kaubandust ning moonutada või ähvardada moonutada konkurentsi siseturul. |
| --- | --- |

(106)

Seega järeldab komisjon, et uurimise all olevad laenud võivad mõjutada ELi kaubandust ning moonutada või ähvardada moonutada konkurentsi siseturul.

4.1.5.   Järeldused abi olemasolu kohta

Järeldused abi olemasolu kohta

| (107) | Eespool esitatud argumentidele tuginedes järeldab komisjon, et IBRD laen, mida Rumeenia riik tagas äriühingu CE Hunedoara kasuks, ning BCRi laen ja BRD laen, mille riik võttis nimetatud äriühingu heaks, ning siseturuga kokkusobimatu varasema abi tagasimaksmiseks antud laen ja päästmisabilaen, sealhulgas selle pikendatud ja tagastamata osa, kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(107)

Eespool esitatud argumentidele tuginedes järeldab komisjon, et IBRD laen, mida Rumeenia riik tagas äriühingu CE Hunedoara kasuks, ning BCRi laen ja BRD laen, mille riik võttis nimetatud äriühingu heaks, ning siseturuga kokkusobimatu varasema abi tagasimaksmiseks antud laen ja päästmisabilaen, sealhulgas selle pikendatud ja tagastamata osa, kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

4.2.   Abi seaduslikkus

Abi seaduslikkus

| (108) | Riigigarantiiga IBRD laenu leping, millest äriühing CE Hunedoara kasu sai, allkirjastati 31. mail 2002. aastal äriühinguga Electrocentrale Deva (ühe äriühingu CE Hunedoara õigusliku eellasega), st enne Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga 2007. aastal; seega IBRD laen ei olnud ebaseaduslik isegi juhul, kui peaks ka selguma, et laen sisaldas riigiabi. Seega riigi kui tagatise andja maksed – kuigi need tehti pärast ühinemist – kujutavad endast olemasolevat abi ega ole ebaseaduslikud, ilma et see mõjutaks riigiabi eeskirjade kohaldamist riigi võimaliku edaspidise tegevusetuse suhtes, kui ta kasutab oma edasikaebamisõigust äriühingu CE Hunedoara suhtes. |
| --- | --- |

(108)

Riigigarantiiga IBRD laenu leping, millest äriühing CE Hunedoara kasu sai, allkirjastati 31. mail 2002. aastal äriühinguga Electrocentrale Deva (ühe äriühingu CE Hunedoara õigusliku eellasega), st enne Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga 2007. aastal; seega IBRD laen ei olnud ebaseaduslik isegi juhul, kui peaks ka selguma, et laen sisaldas riigiabi. Seega riigi kui tagatise andja maksed – kuigi need tehti pärast ühinemist – kujutavad endast olemasolevat abi ega ole ebaseaduslikud, ilma et see mõjutaks riigiabi eeskirjade kohaldamist riigi võimaliku edaspidise tegevusetuse suhtes, kui ta kasutab oma edasikaebamisõigust äriühingu CE Hunedoara suhtes.

| (109) | Kuid BCRi laen, BRD laen ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks antud laen kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning kuna need on välja makstud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes, kujutavad need laenud endast ebaseaduslikku riigiabi. |
| --- | --- |

(109)

Kuid BCRi laen, BRD laen ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks antud laen kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning kuna need on välja makstud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes, kujutavad need laenud endast ebaseaduslikku riigiabi.

| (110) | Päästmisabilaenu, millega seoses komisjon ei esitanud vastuväiteid oma 21. aprilli 2015. aasta otsuses päästmisabi andmise kohta, ei antud enne komisjoni otsust ning seega ei olnud selle laenu puhul tegemist ebaseadusliku riigiabiga. Kuid selle laenu ülemäärane pikendamine ja tagastamata jätmine tunduvalt pikemalt kui ette nähtud kuuekuuline periood, muudavad laenu pikendamise ebaseaduslikuks. |
| --- | --- |

(110)

Päästmisabilaenu, millega seoses komisjon ei esitanud vastuväiteid oma 21. aprilli 2015. aasta otsuses päästmisabi andmise kohta, ei antud enne komisjoni otsust ning seega ei olnud selle laenu puhul tegemist ebaseadusliku riigiabiga. Kuid selle laenu ülemäärane pikendamine ja tagastamata jätmine tunduvalt pikemalt kui ette nähtud kuuekuuline periood, muudavad laenu pikendamise ebaseaduslikuks.

4.3.   Abi kokkusobivus siseturuga ja hindamise õiguslik alus

Abi kokkusobivus siseturuga ja hindamise õiguslik alus

| (111) | Komisjon peab hindama, kas eespool määratletud abimeetmeid saab pidada kokkusobivaks siseturuga. Euroopa Kohtu praktika kohaselt on liikmesriigi ülesanne esitada siseturuga kokkusobivuse võimalikud alused ja näidata, et asjakohased tingimused on täidetud (33). Rumeenia küll teavitas päästmisabilaenust ja selle pikendamisest kuue kuu möödumisel pärast komisjoni 21. aprilli 2015. aasta otsust, kuid Rumeenia ei ole teavitanud siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks antud laenust, BCRi laenust ega BRD laenust ega ka esitanud siseturuga kokkusobivuse võimalikke aluseid; IBRD laenust ei saadud teavitada, sest see anti enne Rumeenia ühinemist liiduga. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon peab hindama, kas eespool määratletud abimeetmeid saab pidada kokkusobivaks siseturuga. Euroopa Kohtu praktika kohaselt on liikmesriigi ülesanne esitada siseturuga kokkusobivuse võimalikud alused ja näidata, et asjakohased tingimused on täidetud (33). Rumeenia küll teavitas päästmisabilaenust ja selle pikendamisest kuue kuu möödumisel pärast komisjoni 21. aprilli 2015. aasta otsust, kuid Rumeenia ei ole teavitanud siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks antud laenust, BCRi laenust ega BRD laenust ega ka esitanud siseturuga kokkusobivuse võimalikke aluseid; IBRD laenust ei saadud teavitada, sest see anti enne Rumeenia ühinemist liiduga.

33

| (112) | Olemasoleva teabe ja menetluse algatamise otsuses märgitu põhjal leiab komisjon, et hinnatavate meetmete puhul võivad siseturuga kokkusobivuse aluseks olla vaid suunised päästmis- ja restruktureerimisabi kohta. Nimetatud suunised sisaldavad eeskirju ja tingimusi selleks, et hinnata raskustes äriühingutele vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c antud päästmis- ja restruktureerimisabi kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(112)

Olemasoleva teabe ja menetluse algatamise otsuses märgitu põhjal leiab komisjon, et hinnatavate meetmete puhul võivad siseturuga kokkusobivuse aluseks olla vaid suunised päästmis- ja restruktureerimisabi kohta. Nimetatud suunised sisaldavad eeskirju ja tingimusi selleks, et hinnata raskustes äriühingutele vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c antud päästmis- ja restruktureerimisabi kokkusobivust siseturuga.

4.3.1.   Päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste kohaldatavus

Päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste kohaldatavus

| (113) | Päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punktide 137 ja 138 kohaselt uurib komisjon iga tema loata antud ning seetõttu ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3 vastuolus oleva päästmis- või restruktureerimisabi kokkusobivust siseturuga nende suuniste alusel, kui osa sellest abist või kogu abi on antud pärast suuniste avaldamist Euroopa Liidu Teatajas abi andmise ajal kehtivate suuniste alusel, ning ülejäänud juhtudel lähtub komisjon uurimisel abi andmise ajal kehtinud suunistest. |
| --- | --- |

(113)

Päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punktide 137 ja 138 kohaselt uurib komisjon iga tema loata antud ning seetõttu ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3 vastuolus oleva päästmis- või restruktureerimisabi kokkusobivust siseturuga nende suuniste alusel, kui osa sellest abist või kogu abi on antud pärast suuniste avaldamist Euroopa Liidu Teatajas abi andmise ajal kehtivate suuniste alusel, ning ülejäänud juhtudel lähtub komisjon uurimisel abi andmise ajal kehtinud suunistest.

Euroopa Liidu Teatajas

| (114) | Päästmisabilaen ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks antud laen anti pärast päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste jõustumist 1. augustil 2014. aastal. Seega on suunised nende kahe laenu suhtes kohaldatavad. |
| --- | --- |

(114)

Päästmisabilaen ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks antud laen anti pärast päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste jõustumist 1. augustil 2014. aastal. Seega on suunised nende kahe laenu suhtes kohaldatavad.

| (115) | BCRi laenust ja BRD laenust komisjoni ei teavitatud ning sellega rikuti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Sellest järeldub, et isegi kui need kaks laenu oleks olnud antud enne 1. augustit 2014, siis sel määral, mil neid tuleb hinnata koos raskustes olevale äriühingule antud ühtse abi osana, tuleb BCRi laenu ja BRD laenu suhtes samuti kohaldada päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevaid suuniseid. |
| --- | --- |

(115)

BCRi laenust ja BRD laenust komisjoni ei teavitatud ning sellega rikuti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Sellest järeldub, et isegi kui need kaks laenu oleks olnud antud enne 1. augustit 2014, siis sel määral, mil neid tuleb hinnata koos raskustes olevale äriühingule antud ühtse abi osana, tuleb BCRi laenu ja BRD laenu suhtes samuti kohaldada päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevaid suuniseid.

4.3.2.   Päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste kohaldamine

Päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste kohaldamine

| (116) | Päästmis- või restruktureerimisabi on võimalik saada vaid päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punktis 20 määratletud raskustes oleval ettevõtjal, kes ei tegutse söe-, terase- ja finantssektoris, nagu on määratletud suuniste punktis 16. Nagu märgiti päästmisabi andmise otsuses, vastas äriühing CE Hunedoara juba 2015. aasta aprillis kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele, nagu on sätestatud päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punkti 20 alapunktis c, ning 2016. aasta jaanuaris tõepoolest äriühingu suhtes sellist menetlust alustati (vt põhjendus 22). Sellepärast võib äriühingut CE Hunedoara käsitada raskustes oleva ettevõtjana päästmis- ja restruktureerimisabi suuniste tähenduses. |
| --- | --- |

(116)

Päästmis- või restruktureerimisabi on võimalik saada vaid päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punktis 20 määratletud raskustes oleval ettevõtjal, kes ei tegutse söe-, terase- ja finantssektoris, nagu on määratletud suuniste punktis 16. Nagu märgiti päästmisabi andmise otsuses, vastas äriühing CE Hunedoara juba 2015. aasta aprillis kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele, nagu on sätestatud päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punkti 20 alapunktis c, ning 2016. aasta jaanuaris tõepoolest äriühingu suhtes sellist menetlust alustati (vt põhjendus 22). Sellepärast võib äriühingut CE Hunedoara käsitada raskustes oleva ettevõtjana päästmis- ja restruktureerimisabi suuniste tähenduses.

| (117) | Kõigepealt märgib komisjon, et Rumeenia ametiasutused ei ole esitanud mis tahes tõendeid selle kohta, et abi oleks kooskõlas tingimustega, mis on sätestatud päästmis- või restruktureerimisabi siseturuga kokkusobivuse kohta asjaomastes suunistes. |
| --- | --- |

(117)

Kõigepealt märgib komisjon, et Rumeenia ametiasutused ei ole esitanud mis tahes tõendeid selle kohta, et abi oleks kooskõlas tingimustega, mis on sätestatud päästmis- või restruktureerimisabi siseturuga kokkusobivuse kohta asjaomastes suunistes.

| (118) | BCRi laenu, BRD laenu ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks antud laenu hindab komisjon nüüd koos, sest need anti raskustes ettevõtjale investeeringu või tegevusabina, mis võimaldas äriühingul CE Hunedoara katta oma kulusid ajal, mil tal puudus juurdepääs finantsturgudele (vt põhjendus 99). Selle alusel leiab komisjon, et päästmis- ja restruktureerimisabi suunistes sätestatud tingimused restruktureerimisabi kokkusobivuseks siseturuga ei ole täidetud järgmistel põhjustel: i) restruktureerimiskava (mis esitati 2015. aasta oktoobris ja mida muudeti 2016. aasta jaanuaris) ei olnud algusest peale kehtiv, sest sellega ei olnud võimalik tagada äriühingu CE Hunedoara pikaajalist elujõulisust pideva lisaabita, ning seda ei ole järgitud; ii) äriühing CE Hunedoara ei ole ise märkimisväärselt panustanud kooskõlas päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punktidega 62–64; ning iii) ei olnud võimalik kindlaks teha mis tahes meetmeid, mis aitaksid piirata konkurentsi kooskõlas päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punktidega 74–86. |
| --- | --- |

(118)

BCRi laenu, BRD laenu ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks antud laenu hindab komisjon nüüd koos, sest need anti raskustes ettevõtjale investeeringu või tegevusabina, mis võimaldas äriühingul CE Hunedoara katta oma kulusid ajal, mil tal puudus juurdepääs finantsturgudele (vt põhjendus 99). Selle alusel leiab komisjon, et päästmis- ja restruktureerimisabi suunistes sätestatud tingimused restruktureerimisabi kokkusobivuseks siseturuga ei ole täidetud järgmistel põhjustel: i) restruktureerimiskava (mis esitati 2015. aasta oktoobris ja mida muudeti 2016. aasta jaanuaris) ei olnud algusest peale kehtiv, sest sellega ei olnud võimalik tagada äriühingu CE Hunedoara pikaajalist elujõulisust pideva lisaabita, ning seda ei ole järgitud; ii) äriühing CE Hunedoara ei ole ise märkimisväärselt panustanud kooskõlas päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punktidega 62–64; ning iii) ei olnud võimalik kindlaks teha mis tahes meetmeid, mis aitaksid piirata konkurentsi kooskõlas päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punktidega 74–86.

| (119) | Kuigi päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punktidega 99–103 nähakse ette eritingimused raskustes olevatele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele, jõuab komisjon nende punktidega seoses järeldusele, et hinnatavaid laene ei saa hinnata või arvesse võtta kui hüvitist selliste teenuste osutamise eest, nagu on osutatud päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punktis 100. Esiteks ei väideta ega ole kindlaks tehtud, et äriühing CE Hunedoara oleks tegutsenud kehtivate volituste alusel, milles oleks selgelt esile tõstetud mis tahes põhjendatud erisused elektritootmises võrreldes teiste Rumeenia turul tegutsevate elektritootjatega; Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika (34) kohaselt on kehtivate volituste olemasolu oluline tingimus selleks, et riigiabi saaks käsitada hüvitisena üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest. Teiseks olid asjaomased laenud sihtotstarbelised laenud ning neid ei ole antud seoses teenuseosutamisega kaasnevate määratletavate ja põhjendatud lisakuludega. Kolmandaks, laenusummad ei ole üksikult ega kumulatiivselt kindlaks määratud objektiivsete näitajate alusel, mis oleks eelnevalt kehtestatud ja välja töötatud konkreetselt just üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seotud kulude jaoks, võttes arvesse äriühingu CE Hunedoara kõiki tulusid ja kulusid. Sellepärast ei saa komisjon päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punktide 100 ja 101 alusel järeldada, et asjaomaseid laene tuleks käsitada hüvitisena üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist käsitleva otsuse (35) või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistiku (36) alusel. |
| --- | --- |

(119)

Kuigi päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punktidega 99–103 nähakse ette eritingimused raskustes olevatele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele, jõuab komisjon nende punktidega seoses järeldusele, et hinnatavaid laene ei saa hinnata või arvesse võtta kui hüvitist selliste teenuste osutamise eest, nagu on osutatud päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punktis 100. Esiteks ei väideta ega ole kindlaks tehtud, et äriühing CE Hunedoara oleks tegutsenud kehtivate volituste alusel, milles oleks selgelt esile tõstetud mis tahes põhjendatud erisused elektritootmises võrreldes teiste Rumeenia turul tegutsevate elektritootjatega; Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika (34) kohaselt on kehtivate volituste olemasolu oluline tingimus selleks, et riigiabi saaks käsitada hüvitisena üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest. Teiseks olid asjaomased laenud sihtotstarbelised laenud ning neid ei ole antud seoses teenuseosutamisega kaasnevate määratletavate ja põhjendatud lisakuludega. Kolmandaks, laenusummad ei ole üksikult ega kumulatiivselt kindlaks määratud objektiivsete näitajate alusel, mis oleks eelnevalt kehtestatud ja välja töötatud konkreetselt just üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seotud kulude jaoks, võttes arvesse äriühingu CE Hunedoara kõiki tulusid ja kulusid. Sellepärast ei saa komisjon päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punktide 100 ja 101 alusel järeldada, et asjaomaseid laene tuleks käsitada hüvitisena üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist käsitleva otsuse (35) või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistiku (36) alusel.

34

35

36

| (120) | Samuti ei ole Rumeenia suutnud täita oma kohustust õiguslikult eraldada äriühingus CE Hunedoara söekaevandamistegevust elektritootmistegevusest; selle kohustuse võttis Rumeenia päästmisabi heakskiitmise ajal ja selleks oleks vastavalt Rumeenia ametiasutuste esitatud teabele pidanud kuluma 6–9 kuud. Kaks söekaevandust saavad tegevusabi tegevuse lõpetamiseks vastavalt söekaevandusele antud teist abi käsitlevale otsusele (vt põhjendus 12). Rumeenia ametiasutused on väitnud oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta, et peetakse eraldi arvestust söekaevandustegevuste ja energiatootmistegevuste kohta, kuid eraldi arvestus ei takista iseenesest kaevandustegevuse ristsubsideerimist teise tegevuse arvelt. Rumeenia ametiasutused ei tõendanud ristsubsideerimise puudumist näiteks selliste tõendite abil, millest ilmneks, et riigiabist saab kasu ainult elektritootmisvaldkond. Selle vajaliku tõendi puudumisel ei saa välistada, et mõnest käesoleva otsusega hõlmatud laenust said otseselt või kaudselt kasu ka äriühingu CE Hunedoara söekaevandused, mis oleks päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punkti 16 rikkumine, sest nimetatud suuniste kohaselt ei ole lubatud anda päästmis- ja restruktureerimisabi söesektorile. |
| --- | --- |

(120)

Samuti ei ole Rumeenia suutnud täita oma kohustust õiguslikult eraldada äriühingus CE Hunedoara söekaevandamistegevust elektritootmistegevusest; selle kohustuse võttis Rumeenia päästmisabi heakskiitmise ajal ja selleks oleks vastavalt Rumeenia ametiasutuste esitatud teabele pidanud kuluma 6–9 kuud. Kaks söekaevandust saavad tegevusabi tegevuse lõpetamiseks vastavalt söekaevandusele antud teist abi käsitlevale otsusele (vt põhjendus 12). Rumeenia ametiasutused on väitnud oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta, et peetakse eraldi arvestust söekaevandustegevuste ja energiatootmistegevuste kohta, kuid eraldi arvestus ei takista iseenesest kaevandustegevuse ristsubsideerimist teise tegevuse arvelt. Rumeenia ametiasutused ei tõendanud ristsubsideerimise puudumist näiteks selliste tõendite abil, millest ilmneks, et riigiabist saab kasu ainult elektritootmisvaldkond. Selle vajaliku tõendi puudumisel ei saa välistada, et mõnest käesoleva otsusega hõlmatud laenust said otseselt või kaudselt kasu ka äriühingu CE Hunedoara söekaevandused, mis oleks päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punkti 16 rikkumine, sest nimetatud suuniste kohaselt ei ole lubatud anda päästmis- ja restruktureerimisabi söesektorile.

| (121) | Lõpetuseks tasub märkida, et siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks antud laenust saadavad tulud on äriühingu CE Hunedoara käsutuses. Deggendorfi põhimõtte (37) kohaselt ei anna sellise tagasimaksmata laenu kogunemine, mis on antud kolme teise laenuga siseturuga kokkusobimatu varasema abi tagasimaksmiseks, alust arvata, et võimalik restruktureerimisabi äriühingule CE Hunedoara on kokkusobiv siseturuga päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punkti 94 alusel. Samas saab äriühing CE Hunedoara endiselt kasu riigiabist asjaomaste laenude kujul sel määral, mil need ei ole tagasi makstud, ja jätkab ikkagi tegevust konkurentide kahjuks. |
| --- | --- |

(121)

Lõpetuseks tasub märkida, et siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks antud laenust saadavad tulud on äriühingu CE Hunedoara käsutuses. Deggendorfi põhimõtte (37) kohaselt ei anna sellise tagasimaksmata laenu kogunemine, mis on antud kolme teise laenuga siseturuga kokkusobimatu varasema abi tagasimaksmiseks, alust arvata, et võimalik restruktureerimisabi äriühingule CE Hunedoara on kokkusobiv siseturuga päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punkti 94 alusel. Samas saab äriühing CE Hunedoara endiselt kasu riigiabist asjaomaste laenude kujul sel määral, mil need ei ole tagasi makstud, ja jätkab ikkagi tegevust konkurentide kahjuks.

37

| (122) | Kokkuvõttes leiab komisjon eeltoodut arvesse võttes, et BCRi laen ja BRD laen, mis võeti äriühingu CE Hunedoara kasuks ning mis hinnates koos ülemäära pikendatud päästmisabilaenuga muudavad viimati nimetatud laenu restruktureerimislaenuks, ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks antud laen ei ole siseturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(122)

Kokkuvõttes leiab komisjon eeltoodut arvesse võttes, et BCRi laen ja BRD laen, mis võeti äriühingu CE Hunedoara kasuks ning mis hinnates koos ülemäära pikendatud päästmisabilaenuga muudavad viimati nimetatud laenu restruktureerimislaenuks, ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks antud laen ei ole siseturuga kokkusobivad.

| (123) | Päästmisabilaenuga seoses kohustus Rumeenia kooskõlas päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punkti 55 alapuntiga d esitama kuue kuu jooksul alates päästmisabi andmist käsitleva otsuse tegemisest või esimese osa väljamaksmisest (vt päästmisabi andmist käsitleva otsuse põhjendus 54) kas tõendid selle kohta, et laen maksti tagasi, või kehtiva restruktureerimiskava või põhjendatud likvideerimiskava, milles on kindlaks määratud sammud äriühingu CE Hunedoara likvideerimiseks mõistliku aja jooksul ilma lisaabita. Rumeenia ei täitnud seda kohustust, sest i) päästmisabilaenu ei ole täiel määral tagasi makstud ja ii) Rumeenia ametiasutustele anti teada, et restruktureerimiskavaga (mille Rumeenia ametiasutused esitasid 2015. aasta oktoobris ja mida muudeti 2016. aasta jaanuaris) ei olnud tagatud, et äriühing CE Hunedoara suudaks saavutada pikaajalise elujõulisuse ilma pideva lisaabita. |
| --- | --- |

(123)

Päästmisabilaenuga seoses kohustus Rumeenia kooskõlas päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevate suuniste punkti 55 alapuntiga d esitama kuue kuu jooksul alates päästmisabi andmist käsitleva otsuse tegemisest või esimese osa väljamaksmisest (vt päästmisabi andmist käsitleva otsuse põhjendus 54) kas tõendid selle kohta, et laen maksti tagasi, või kehtiva restruktureerimiskava või põhjendatud likvideerimiskava, milles on kindlaks määratud sammud äriühingu CE Hunedoara likvideerimiseks mõistliku aja jooksul ilma lisaabita. Rumeenia ei täitnud seda kohustust, sest i) päästmisabilaenu ei ole täiel määral tagasi makstud ja ii) Rumeenia ametiasutustele anti teada, et restruktureerimiskavaga (mille Rumeenia ametiasutused esitasid 2015. aasta oktoobris ja mida muudeti 2016. aasta jaanuaris) ei olnud tagatud, et äriühing CE Hunedoara suudaks saavutada pikaajalise elujõulisuse ilma pideva lisaabita.

| (124) | Lisaks eespool öeldule märgib komisjon, et äriühingu CE Hunedoara likvideerimine minimaalselt kolme aastaga, nagu Rumeenia ametiasutused andsid teada 2017. aasta mais (st 1,5 aastat pärast 2015. aasta oktoobris saabunud tähtaega (kuus kuud pärast päästmisabi andmist käsitleva otsusega heaks kiidetud päästmisabi andmist)), tundub olevat liiga pikk aeg. |
| --- | --- |

(124)

Lisaks eespool öeldule märgib komisjon, et äriühingu CE Hunedoara likvideerimine minimaalselt kolme aastaga, nagu Rumeenia ametiasutused andsid teada 2017. aasta mais (st 1,5 aastat pärast 2015. aasta oktoobris saabunud tähtaega (kuus kuud pärast päästmisabi andmist käsitleva otsusega heaks kiidetud päästmisabi andmist)), tundub olevat liiga pikk aeg.

| (125) | Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et päästmisabilaenu pikendamine on kokkusobimatu siseturuga. |
| --- | --- |

(125)

Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et päästmisabilaenu pikendamine on kokkusobimatu siseturuga.

5.   SISSENÕUDMINE

SISSENÕUDMINE

| (126) | ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on komisjon pädev otsustama, et asjaomane liikmesriik peab tühistama või muutma abi, kui komisjon on leidnud, et abi on kokkusobimatu siseturuga (38). Samuti on kohus järjepidevalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus tühistada komisjoni poolt siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi on ette nähtud selleks, et taastada varasem olukord (39). |
| --- | --- |

(126)

ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on komisjon pädev otsustama, et asjaomane liikmesriik peab tühistama või muutma abi, kui komisjon on leidnud, et abi on kokkusobimatu siseturuga (38). Samuti on kohus järjepidevalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus tühistada komisjoni poolt siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi on ette nähtud selleks, et taastada varasem olukord (39).

38

39

| (127) | Sellega seoses on Euroopa Kohus sedastanud, et see eesmärk on täidetud, kui abisaaja on ebaseadusliku abiga saadud summad tagasi maksnud, loobudes sel moel eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ning on taastatud enne abimakset valitsenud olukord (40). |
| --- | --- |

(127)

Sellega seoses on Euroopa Kohus sedastanud, et see eesmärk on täidetud, kui abisaaja on ebaseadusliku abiga saadud summad tagasi maksnud, loobudes sel moel eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ning on taastatud enne abimakset valitsenud olukord (40).

40

| (128) | Selles küsimuses on nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (41) artikli 16 lõikes 1 sätestatud, et kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada. |
| --- | --- |

(128)

Selles küsimuses on nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (41) artikli 16 lõikes 1 sätestatud, et kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada.

41

| (129) | Seega i) BCRi laen, ii) BRD laen, iii) siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks antud laen ja iv) päästmisabilaen – mis muutus ebaseaduslikuks hetkest, mil päästmisabi ei tagastatud kuue kuu jooksul pärast selle andmist ja/või väljamaksmist – anti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ning neid tuleb käsitada ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abina ning tagasi nõuda, et taastada enne nende andmist turul valitsenud olukord. Tagasinõudmine peaks hõlmama aega alates hetkest, mil abisaaja sai eelise, st hetkest, mil abi laenude põhisumma kujul anti ebaseaduslikult abisaaja käsutusse, kuni tegeliku tagasimaksmiseni, ning tagasinõutavatelt summadelt tuleks arvestada intressi kuni täieliku tagasimaksmiseni. Tagasinõudmisega seotud intress on eraldiseisev lepingujärgsest intressist, viivisest või muudest asjaomaste laenudega seotud summadest, mille äriühing CE Hunedoara riigile võlgneb. |
| --- | --- |

(129)

Seega i) BCRi laen, ii) BRD laen, iii) siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks antud laen ja iv) päästmisabilaen – mis muutus ebaseaduslikuks hetkest, mil päästmisabi ei tagastatud kuue kuu jooksul pärast selle andmist ja/või väljamaksmist – anti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ning neid tuleb käsitada ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abina ning tagasi nõuda, et taastada enne nende andmist turul valitsenud olukord. Tagasinõudmine peaks hõlmama aega alates hetkest, mil abisaaja sai eelise, st hetkest, mil abi laenude põhisumma kujul anti ebaseaduslikult abisaaja käsutusse, kuni tegeliku tagasimaksmiseni, ning tagasinõutavatelt summadelt tuleks arvestada intressi kuni täieliku tagasimaksmiseni. Tagasinõudmisega seotud intress on eraldiseisev lepingujärgsest intressist, viivisest või muudest asjaomaste laenudega seotud summadest, mille äriühing CE Hunedoara riigile võlgneb.

| (130) | Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale ei ole abisaaja maksejõuetus ja tema suutmatus abi tagasi maksta sobiv põhjus vabastada ta abi hüvitamise kohustusest (42). Sel juhul on enne abi andmist valitsenud olukorra taastamine ja konkurentsimoonutuse kõrvaldamine põhimõtteliselt võimalik nii, et abi tagasimaksmise kohustus registreeritakse koos teiste kohustustega osana kohtulikust likvideerimismenetlusest. Kui liikmesriik ei suuda tagasi nõuda kogu abisummat, võidakse tagasinõudmiskohustus lugeda täidetuks kohustuse registreerimisega, tingimusel et maksejõuetusmenetluse tulemusel see ebaseaduslikku abi saanud äriühing likvideeritakse, st tema tegevus lõpetatakse lõplikult (43). Äriühingu likvideerimine päästmisabi mittetagastamise korral kuue kuu jooksul alates selle abi heakskiitmisest või väljamaksmisest on samuti ette nähtud päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevates suunistes ja päästmisabi andmist käsitlevas otsuses (põhjendused 20 ja 21 ning põhjenduse 52 punkt d). |
| --- | --- |

(130)

Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale ei ole abisaaja maksejõuetus ja tema suutmatus abi tagasi maksta sobiv põhjus vabastada ta abi hüvitamise kohustusest (42). Sel juhul on enne abi andmist valitsenud olukorra taastamine ja konkurentsimoonutuse kõrvaldamine põhimõtteliselt võimalik nii, et abi tagasimaksmise kohustus registreeritakse koos teiste kohustustega osana kohtulikust likvideerimismenetlusest. Kui liikmesriik ei suuda tagasi nõuda kogu abisummat, võidakse tagasinõudmiskohustus lugeda täidetuks kohustuse registreerimisega, tingimusel et maksejõuetusmenetluse tulemusel see ebaseaduslikku abi saanud äriühing likvideeritakse, st tema tegevus lõpetatakse lõplikult (43). Äriühingu likvideerimine päästmisabi mittetagastamise korral kuue kuu jooksul alates selle abi heakskiitmisest või väljamaksmisest on samuti ette nähtud päästmis- ja restruktureerimisabi käsitlevates suunistes ja päästmisabi andmist käsitlevas otsuses (põhjendused 20 ja 21 ning põhjenduse 52 punkt d).

42

43

| (131) | Komisjon võtab teadmiseks Rumeenia ametiasutustega hiljuti toimunud arutelud, mille käigus tehti kindlaks, et äriühingu CE Hunedoara likvideerimisega võib kaasneda tema varade likvideerimine ja müük kohustuste täitmiseks, sealhulgas nende kohustuste täitmiseks, mis tulenevad käesoleva otsusega Rumeenia suhtes kehtestatava tagasinõudmiskohustuse rakendamisest. Igal juhul kinnitasid Rumeenia ametiasutused, et siseriiklikus õiguses on olemas sätted, millega tagatakse tegevuse jätkuvus, ning nimetasid sellega seoses 10. juuli 2012. aasta seadust nr 123 elektrienergia ja maagaasi kohta, eelkõige selle peatükki energiavarustuskindluse ja ohutuse kohta. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon võtab teadmiseks Rumeenia ametiasutustega hiljuti toimunud arutelud, mille käigus tehti kindlaks, et äriühingu CE Hunedoara likvideerimisega võib kaasneda tema varade likvideerimine ja müük kohustuste täitmiseks, sealhulgas nende kohustuste täitmiseks, mis tulenevad käesoleva otsusega Rumeenia suhtes kehtestatava tagasinõudmiskohustuse rakendamisest. Igal juhul kinnitasid Rumeenia ametiasutused, et siseriiklikus õiguses on olemas sätted, millega tagatakse tegevuse jätkuvus, ning nimetasid sellega seoses 10. juuli 2012. aasta seadust nr 123 elektrienergia ja maagaasi kohta, eelkõige selle peatükki energiavarustuskindluse ja ohutuse kohta.

| (132) | Seoses likvideerimisega ning pidades silmas oma juriidilist kohustust tagada varustuskindlus, võib Rumeenia otsustada võtta meetmed, mille eesmärk on vältida järske katkestusi selle piirkonna varustamises elektri- ja soojusenergiaga, kus äriühing CE Hunedoara tegutseb ja teenuseid osutab. Kuid sellised meetmed peavad olema proportsionaalsed, mõistlikud ning piirduma ajalises mõttes ja oma ulatuselt sellega, mis on hädavajalik elektrienergiatootmisvarade väärtuse säilitamiseks. Käesoleva otsuse jõustamisel tuleb komisjoni enne teavitada ja komisjonil peab olema võimalik kontrollida, kas need tingimused on täidetud. Sellest tulenevalt ei mõjuta käesolev otsus üldjuhul selliseid asjaomaseid meetmeid ja elektrienergiatootmisvarade üleandmise protsessi. |
| --- | --- |

(132)

Seoses likvideerimisega ning pidades silmas oma juriidilist kohustust tagada varustuskindlus, võib Rumeenia otsustada võtta meetmed, mille eesmärk on vältida järske katkestusi selle piirkonna varustamises elektri- ja soojusenergiaga, kus äriühing CE Hunedoara tegutseb ja teenuseid osutab. Kuid sellised meetmed peavad olema proportsionaalsed, mõistlikud ning piirduma ajalises mõttes ja oma ulatuselt sellega, mis on hädavajalik elektrienergiatootmisvarade väärtuse säilitamiseks. Käesoleva otsuse jõustamisel tuleb komisjoni enne teavitada ja komisjonil peab olema võimalik kontrollida, kas need tingimused on täidetud. Sellest tulenevalt ei mõjuta käesolev otsus üldjuhul selliseid asjaomaseid meetmeid ja elektrienergiatootmisvarade üleandmise protsessi.

| (133) | Lisaks, 31. juulil 2018. aastal toimunud videokonverentsil (vt põhjendus 3) väljendasid Rumeenia ametiasutused oma kavatsust võtta asjakohased meetmed seoses äriühingu CE Hunedoara elektrienergiatootmisvarade uuele alles loodavale äriühingule üleandmise protsessiga. Seda kavatsetakse teha valitsuse erakorralise määrusega, mille kohaselt antakse vaid elektrienergiatootmisvarad (st kaevandusteta) kolmes osas üle datio in solutum (rumeenia keeles „dare în plată“). Rumeenia ametiasutustega kokku lepitud protokolli kohaselt hõlmaks see protsess järgmist:






  i) | esiteks, koostatakse kohustuslik hindamisaruanne eesmärgiga teha kindlaks elektrienergiatootmisvarad (praegu panditud rahandusministeeriumi poolt) ja äriühingu CE Hunedoara võlgade suurus; |
| --- | --- | --- |

(133)

Lisaks, 31. juulil 2018. aastal toimunud videokonverentsil (vt põhjendus 3) väljendasid Rumeenia ametiasutused oma kavatsust võtta asjakohased meetmed seoses äriühingu CE Hunedoara elektrienergiatootmisvarade uuele alles loodavale äriühingule üleandmise protsessiga. Seda kavatsetakse teha valitsuse erakorralise määrusega, mille kohaselt antakse vaid elektrienergiatootmisvarad (st kaevandusteta) kolmes osas üle datio in solutum (rumeenia keeles „dare în plată“). Rumeenia ametiasutustega kokku lepitud protokolli kohaselt hõlmaks see protsess järgmist:

datio in solutum

i)

esiteks, koostatakse kohustuslik hindamisaruanne eesmärgiga teha kindlaks elektrienergiatootmisvarad (praegu panditud rahandusministeeriumi poolt) ja äriühingu CE Hunedoara võlgade suurus;

| ii) | teiseks, need panditud varad antakse üle rahandusministeeriumile ja seejärel energeetikaministeeriumile; |
| --- | --- |

ii)

teiseks, need panditud varad antakse üle rahandusministeeriumile ja seejärel energeetikaministeeriumile;

| iii) | kolmandaks, need panditud varad antakse üle uuele äriühingule ning seejärel tehakse sellele uuele äriühingule ülesandeks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine. |
| --- | --- |

iii)

kolmandaks, need panditud varad antakse üle uuele äriühingule ning seejärel tehakse sellele uuele äriühingule ülesandeks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine.

| (134) | Käesolev otsus ei mõjuta sellist varade üleandmist valitsuse tulevase erakorralise määruse abil, tingimusel et eespool nimetatud kavandatud üleandmise teevad Rumeenia ametiasutused kooskõlas õigusnormidest tulenevate nõuetega, sealhulgas eelkõige hinnates neid varasid nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

(134)

Käesolev otsus ei mõjuta sellist varade üleandmist valitsuse tulevase erakorralise määruse abil, tingimusel et eespool nimetatud kavandatud üleandmise teevad Rumeenia ametiasutused kooskõlas õigusnormidest tulenevate nõuetega, sealhulgas eelkõige hinnates neid varasid nõuetekohaselt.

6.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (135) | Komisjon järeldab, et Rumeenia ametiasutused on andnud äriühingule CE Hunedoara ebaseaduslikku riigiabi, mis on kokkusobimatu siseturuga ja tuleb tagasi nõuda, |
| --- | --- |

(135)

Komisjon järeldab, et Rumeenia ametiasutused on andnud äriühingule CE Hunedoara ebaseaduslikku riigiabi, mis on kokkusobimatu siseturuga ja tuleb tagasi nõuda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rahvusvahelise Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (IBRD) laenu (IBRD laen), millele andis tagatise Rumeenia riik ja mille äriühing CE Hunedoara sai kui isik, kellele oli abi üle läinud, ei antud äriühingule CE Hunedoara ebaseaduslikult ega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes.

Artikkel 2

Järgmised äriühingule CE Hunedoara antud laenud, mille summad on märgitud punktides a–d, kujutavad endast riigiabi, mille Rumeenia andis ebaseaduslikult (või mida ei makstud tagasi, nagu see on punktis d nimetatud laenu puhul) ja rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 ning mis on siseturuga kokkusobimatud:

| a) | Rumeenia Äripanga laen, mille võttis rahandusministeerium, kes laenas selle all-laenulepingu alusel edasi äriühingule CE Hunedoara (BCRi laen) – summas 83 485 450 Rumeenia leud; |
| --- | --- |

a)

Rumeenia Äripanga laen, mille võttis rahandusministeerium, kes laenas selle all-laenulepingu alusel edasi äriühingule CE Hunedoara (BCRi laen) – summas 83 485 450 Rumeenia leud;

| b) | Rumeenia Arengupanga laen, mille võttis rahandusministeerium, kes laenas selle all-laenulepingu alusel edasi äriühingule CE Hunedoara (BRD laen) – summas 68 371 170 Rumeenia leud; |
| --- | --- |

b)

Rumeenia Arengupanga laen, mille võttis rahandusministeerium, kes laenas selle all-laenulepingu alusel edasi äriühingule CE Hunedoara (BRD laen) – summas 68 371 170 Rumeenia leud;

| c) | laen, mis anti selleks, et maksta tagasi siseturuga kokkusobimatu abi, mis nõuti tagasi siseturuga kokkusobimatut abi käsitleva otsuse alusel (laen siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks) – summas 34 785 015 Rumeenia leud; |
| --- | --- |

c)

laen, mis anti selleks, et maksta tagasi siseturuga kokkusobimatu abi, mis nõuti tagasi siseturuga kokkusobimatut abi käsitleva otsuse alusel (laen siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmiseks) – summas 34 785 015 Rumeenia leud;

| d) | laen, mis kujutab endast abi vastavalt päästmisabi andmist käsitlevale otsusele, ja vastavad intressid (päästmisabilaen) – välja makstud summa 98 476 900 Rumeenia leud, mida ei makstud tagasi pärast kuue kuu möödumist väljamakse tegemisest. |
| --- | --- |

d)

laen, mis kujutab endast abi vastavalt päästmisabi andmist käsitlevale otsusele, ja vastavad intressid (päästmisabilaen) – välja makstud summa 98 476 900 Rumeenia leud, mida ei makstud tagasi pärast kuue kuu möödumist väljamakse tegemisest.

Artikkel 3

1.   Rumeenia nõuab abisaajalt artiklis 2 osutatud siseturuga kokkusobimatu abi tagasi.

2.   Tegelikult tagasi nõutavad summad on võrdsed abisaajale reaalselt välja makstud summadega, mida abisaaja ei ole Rumeenia riigile tagasi maksnud; nendelt summadelt arvestatakse intressi nende abisaaja käsutusse andmise kuupäevast kuni summade tegeliku tagasisaamiseni.

3.   Intressi arvutatakse liitintressina kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükiga (44).

4.   Rumeenia tühistab kõik artiklis 2 osutatud abi väljamaksmata maksed alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Artiklis 2 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt, ilma et see mõjutaks asjaomaseid meetmeid, mida Rumeenia võib võtta eesmärgiga tagada nende elektritootmisvarade töö jätkamine, mis on vajalikud elektri- ja soojusenergia tarnimiseks, tingimusel et need meetmed on proportsionaalsed, mõistlikud ning piirduvad ajaliselt ja ulatuselt sellega, mis on hädavajalik varade väärtuse säilitamiseks.

2.   Rumeenia tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 5

1.   Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist esitab Rumeenia komisjonile järgmise teabe:

| a) | abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress); |
| --- | --- |

a)

abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | elektritootmisvarade töö jätkamise tagamiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

elektritootmisvarade töö jätkamise tagamiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| d) | dokumendid, mis kinnitavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

d)

dokumendid, mis kinnitavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Rumeenia teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete edenemisest, kuni artiklis 2 osutatud abi on lõplikult tagasi makstud. Rumeenia esitab komisjoni taotluse alusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intressi kohta.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

Brüssel, 8. november 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 158, 4.5.2018, lk 47.

1

(2)  Vt allmärkus nr 1.

2

(3)  
  ELT C 23, 25.1.2013, lk 3.

3

(4)  Nõukogu 10. detsembri 2010. aasta otsus 2010/787/EL konkurentsivõimetute söekaevanduste sulgemise soodustamiseks antava riigiabi kohta (ELT L 336, 21.12.2010, lk 24).

4

(5)  Komisjoni 20. aprilli 2015. aasta otsus (EL) 2015/1877 tariifide kohta, mis S.C. Hidroelectrica S.A. Romania kehtestas ettevõtjatele S.C. Termoelectrica S.A. ja S.C. Electrocentrale Deva S.A. – SA.33475 (12/C) (ELT L 275, 20.10.2015, lk 46), põhjendused 117–124.

5

(6)  Käesolevas otsuses teavitamise eesmärgil kasutatud vahetuskurss on järgmine: RON/EUR = 0,215 (31. jaanuar 2018).

6

(7)  Komisjoni 21. aprilli 2015. aasta otsus seoses juhtumiga SA.41318 (2015/N) – Rumeenia – Notification of the rescue aid to Complexul Energetic Hunedoara (ELT C 203, 19.6.2015, lk 5).

7

Notification of the rescue aid to Complexul Energetic Hunedoara

(8)  
  ELT C 249, 31.7.2014, lk 1.

8

(9)  Seda kava arutati ka Rumeenia ametiasutustega 23. oktoobril 2015. aastal toimunud kohtumisel.

9

(10)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (ELT C 127, 21.4.2017, lk 1).

10

(11)  Ehitatud kahes etapis: esimene osa aastatel 1969–1971 ja teine osa aastatel 1977–1980 – vt GMC Insolvency Consultingu 2016. aasta märtsi aruanne, lk 37, cigmc.ro/files/Raport%20art.%2097.pdf.

11

GMC Insolvency Consultingu

(12)  Ehitatud kahes etapis: esimene osa aastatel 1956–1959 ja teine osa aastatel 1962–1964 – vt avalikult kättesaadav teave veebisaidil https://uzinaparoseni.wordpress.com/.

12

(13)  Otsus siseturuga kokkusobimatu abi kohta; vastu võetud 20. aprillil 2015; põhjendused 84, 88–90, 98 ja 117–124. 21. aprilli 2015. aasta otsus päästmisabi andmise kohta; põhjendused 13 ja 63.

13

(14)  Söekaevandustele antud esimest abi käsitlev otsus; vastu võetud 22. veebruaril 2012; põhjendused 4–10.

14

(15)  ANRE aastaaruanded 2013, 2014 ja 2015; kättesaadavad järgmisel veebisaidil: http://www.anre.ro/en/about-anre/annual-reports-archive. Vt ka Transelectrica andmed iga üksuse koguvõimsuse ja kättesaadava ülesseatud tootmisvõimsuse kohta peamiste energiaallikate kaupa; kättesaadavad järgmisel veebisaidil: http://transelectrica.ro/web/tel/productie.

15

(16)  Äriühing CE Hunedoara, juhatuse aruanded aastate 2013, 2014 ja 2015 kohta; kättesaadavad järgmisel veebisaidil: http://www.cenhd.ro/index.php/situatii-financiare/.

16

(17)  OPCOMi aastaaruanded 2013, 2014 ja 2015; kättesaadavad järgmisel veebisaidil: https://www.opcom.ro/compania/compania.php?lang=ro&id=6.

17

(18)  Vt nt seoses juhtumiga otsuses SA.38760 (2016/C) esitatud koormustegurid (ELT C 46, 5.2.2016, lk 19).

18

(19)  http://www.cenhd.ro/images/File/Situatii%20financiare/2013/Raportul%20administratorilor%20-%202013.pdf, lk 3.

19

http://www.cenhd.ro/images/File/Situatii%20financiare/2014/Raportul%20administratorilor%20-%202014.pdf, lk 3.

http://www.cenhd.ro/images/File/Situatii%20financiare/2015/Raportul%20administratorilor%20-%202015.pdf, lk 11.

(20)  
  21. aprilli 2015. aasta otsus päästmisabi andmise kohta; põhjendused 14, 16 ja 17.

20

(21)  SA. 33812 (2012/NN) – Rumeenia – Ebaseaduslik riigiabi kohustuslikele keskkonnaprojektidele.

21

(22)  Valitsuse erakorraline määrus nr 26/2018 ja valitsuse otsus nr 760/2017.

22

(23)  Komisjoni 31. juuli 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1442, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused suurte põletusseadmete jaoks (ELT L 212, 17.8.2017, lk 1).

23

(24)  Vt otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon (Stardust Marine) (ECLI:EU:C:2002:294).

24

vs

(25)  Otsus kohtuasjas C-248/84: Saksamaa vs. komisjon (ECLI:EU:C:1987:437, punkt 17).

25

vs

(26)  Euroopa Kohtu 19. märtsi 2013. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-399/10 P ja C-401/10 P: Bouygues ja Bouygues Télécom vs.komisjon jt (ECLI:EU:C:2013:175, punktid 137, 138 ja 139).

26

vs

(27)  Otsus kohtuasjas C-300/16 P: komisjon vs. Frucona Košice (ECLI:EU:C:2017:706, punkt 28).

27

vs

(28)  
  21. aprilli 2015. aasta otsus päästmisabi andmise kohta; põhjendused 30 ja 31.

28

(29)  Otsus kohtuasjas T-423/14: Larko Geniki Metalleftiki kai Metallourgiki AE vs. komisjon (ECLI:EU:T:2018:57, punkt 193 ja viidatud kohtupraktika).

29

vs

(30)  Vt eelkõige otsus kohtuasjas 730/79: Philip Morris vs. komisjon (ECLI:EU:C:1980:209, punkt 11); otsus kohtuasjas C-53/00: Ferring (ECLI:EU:C:2001:627, punkt 21), otsus kohtuasjas C-372/97: Itaalia vs. komisjon (ECLI:EU:C:2004:234, punkt 44).

30

vs

vs

(31)  Otsus kohtuasjas T-214/95: Het Vlaamse Gewest vs. komisjon (ECLI:EU:T:1998:77).

31

vs

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 55).

32

(33)  Otsus kohtuasjas C-364/90: Itaalia vs. komisjon (ECLI:EU:C:1993:157, punkt 20).

33

vs

(34)  Otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark (EKL 2003, I-7747).

34

vs

(35)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).

35

(36)  Komisjoni teatis – Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (2011) (ELT C 8, 11.1.2012, lk 15).

36

(37)  Otsus liidetud kohtuasjades T-244/93 ja T-486/93: TWD Deggendorf vs. komisjon (ECLI:EU:T:1995:160, punkt 56).

37

vs

(38)  Vt otsus kohtuasjas C-70/72: komisjon vs. Saksamaa (ECLI:EU:C:1973:87, punkt 13).

38

vs

(39)  Vt otsus liidetud kohtuasjades C-278/92, C-279/92 ja C-280/92: Hispaania vs. komisjon (ECLI:EU:C:1994:325, punkt 75).

39

vs

(40)  Vt otsus kohtuasjas C-75/97: Belgia vs. komisjon (ECLI:EU:C:1999:311, punktid 64 ja 65).

40

vs

(41)  Nõukogu määrus (EL) 2015/1589, 13. juuli 2015, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

41

(42)  Euroopa Kohtu 29. aprilli 2004. aasta otsus kohtuasjas C-277/00: Saksamaa vs. komisjon (ECLI:EU:C:2004:238, punkt 85); Euroopa Kohtu 15. jaanuari 1986. aasta otsus kohtuasjas C-52/84: komisjon vs. Belgia (ECLI:EU:C:1986:3, punkt 14); Euroopa Kohtu 21. märtsi 1990. aasta otsus kohtuasjas C-142/87: Belgia vs. komisjon (ECLI:EU:C:1990:125, punktid 60–62).

42

vs

vs

vs

(43)  Euroopa Kohtu 11. detsembri 2012. aasta otsus kohtuasjas C-610/10: komisjon vs. Hispaania (ECLI:EU:C:2012:781, punkt 104).

43

vs

(44)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

44

---

| 20.2.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/41

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/294,

18. veebruar 2019,

millega kehtestatakse selliste territooriumide ja kolmandate riikide loetelu, kust on lubatud importida liitu koeri, kasse ja valgetuhkruid, ning veterinaarsertifikaadi näidis sellise impordi jaoks

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 1059 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse, (1) eriti selle artikli 17 lõike 2 sissejuhatavat lauset ja esimese lõigu punkti b ning artikli 17 lõike 3 punkti a ja artiklit 19,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 92/65/EMÜ on sätestatud teatavate loomadega kauplemise ning nende liitu importimise suhtes kohaldatavad loomatervishoiunõuded. Direktiivis on sätestatud, et koerte, kasside ja valgetuhkrute impordi tingimused peavad olema vähemalt samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 576/2013 (2) kehtestatud asjaomaste tingimustega. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 92/65/EMÜ on sätestatud teatavate loomadega kauplemise ning nende liitu importimise suhtes kohaldatavad loomatervishoiunõuded. Direktiivis on sätestatud, et koerte, kasside ja valgetuhkrute impordi tingimused peavad olema vähemalt samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 576/2013 (2) kehtestatud asjaomaste tingimustega.

| (2) | Määruses (EL) nr 576/2013 on sätestatud, et kui mittekaubanduslikel eesmärkidel transporditavaid koeri, kasse või valgetuhkruid on ühe liikumise ajal rohkem kui viis, siis tuleb selliste lemmikloomade suhtes kohaldada direktiivi 92/65/EMÜ loomatervishoiu nõudeid, välja arvatud teatavate loomakategooriate puhul, kelle suhtes on teatavatel tingimustel kehtestatud erand määruse (EL) nr 576/2013 artikli 5 lõikega 2. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) nr 576/2013 on sätestatud, et kui mittekaubanduslikel eesmärkidel transporditavaid koeri, kasse või valgetuhkruid on ühe liikumise ajal rohkem kui viis, siis tuleb selliste lemmikloomade suhtes kohaldada direktiivi 92/65/EMÜ loomatervishoiu nõudeid, välja arvatud teatavate loomakategooriate puhul, kelle suhtes on teatavatel tingimustel kehtestatud erand määruse (EL) nr 576/2013 artikli 5 lõikega 2.

| (3) | Direktiivis 92/65/EMÜ on sätestatud, et koeri, kasse ja valgetuhkruid tohib liitu importida ainult sellisest kolmandast riigist, mis on kantud kõnealuses direktiivis kehtestatud korra kohaselt koostatud loetellu. Lisaks peab selliste loomadega kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis vastab kõnealuses direktiivis osutatud korras koostatud näidisele. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivis 92/65/EMÜ on sätestatud, et koeri, kasse ja valgetuhkruid tohib liitu importida ainult sellisest kolmandast riigist, mis on kantud kõnealuses direktiivis kehtestatud korra kohaselt koostatud loetellu. Lisaks peab selliste loomadega kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis vastab kõnealuses direktiivis osutatud korras koostatud näidisele.

| (4) | Komisjoni rakendusotsusega 2013/519/EL (3) on koerte, kasside ja valgetuhkrute liitu importimiseks kehtestatud ühise veterinaarsertifikaadi näidis ning otsuses on sätestatud, et need territooriumid või kolmandad riigid, kust kõnealused loomad tuuakse, või territooriumid või kolmandad riigid, kust neid läbi viiakse, peavad olema loetletud komisjoni otsuse 2004/211/EÜ (4) I lisas, komisjoni määruse (EL) nr 206/2010 (5) II lisa 1. osas või komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 (6) II lisas. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusotsusega 2013/519/EL (3) on koerte, kasside ja valgetuhkrute liitu importimiseks kehtestatud ühise veterinaarsertifikaadi näidis ning otsuses on sätestatud, et need territooriumid või kolmandad riigid, kust kõnealused loomad tuuakse, või territooriumid või kolmandad riigid, kust neid läbi viiakse, peavad olema loetletud komisjoni otsuse 2004/211/EÜ (4) I lisas, komisjoni määruse (EL) nr 206/2010 (5) II lisa 1. osas või komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 (6) II lisas.

| (5) | Kuna otsus 2004/211/EÜ tunnistati kehtetuks ja asendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/659 (7)1. oktoobril 2018, on vaja viidata kõnealuse määruse I lisas esitatud loetelule nendest kolmandatest riikidest ja nende kolmandate riikide territooriumide osadest, millest on lubatud hobuslaste ning nende sperma, munarakkude ja embrüote saadetisi liitu tuua. Tuleks siiski täpsustada, et kõnealuses lisas loetletud kolmandatest riikidest pärit koerte, kasside ja valgetuhkrute importi tuleks lubada üksnes juhul, kui loetletud asjaomase kolmanda riigi puhul ei ole rakendusmääruse (EL) 2018/659 I lisa 16. veerus märgitud ajalist piirangut. |
| --- | --- |

(5)

Kuna otsus 2004/211/EÜ tunnistati kehtetuks ja asendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/659 (7)1. oktoobril 2018, on vaja viidata kõnealuse määruse I lisas esitatud loetelule nendest kolmandatest riikidest ja nende kolmandate riikide territooriumide osadest, millest on lubatud hobuslaste ning nende sperma, munarakkude ja embrüote saadetisi liitu tuua. Tuleks siiski täpsustada, et kõnealuses lisas loetletud kolmandatest riikidest pärit koerte, kasside ja valgetuhkrute importi tuleks lubada üksnes juhul, kui loetletud asjaomase kolmanda riigi puhul ei ole rakendusmääruse (EL) 2018/659 I lisa 16. veerus märgitud ajalist piirangut.

| (6) | Seega tuleks käesolevas otsuses sätestada, et koeri, kasse või valgetuhkruid on lubatud liitu importida ainult nendelt territooriumidelt ja nendest kolmandatest riikidest, mis on loetletud määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas, rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisas või mille puhul ei ole rakendusmääruse (EL) 2018/659 I lisas märgitud ajalist piirangut. |
| --- | --- |

(6)

Seega tuleks käesolevas otsuses sätestada, et koeri, kasse või valgetuhkruid on lubatud liitu importida ainult nendelt territooriumidelt ja nendest kolmandatest riikidest, mis on loetletud määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas, rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisas või mille puhul ei ole rakendusmääruse (EL) 2018/659 I lisas märgitud ajalist piirangut.

| (7) | Määruses (EL) nr 576/2013 on sätestatud, et koeri, kasse ja valgetuhkruid ei tohi vedada liikmesriiki muult kui rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisas esitatud loetellu kantud territooriumilt või kolmandast riigist, kui nimetatud loomad ei ole läbinud marutaudi antikehade tiitrimise testi, mis vastab määruse (EL) nr 576/2013 IV lisas esitatud kehtivusnõuetele. |
| --- | --- |

(7)

Määruses (EL) nr 576/2013 on sätestatud, et koeri, kasse ja valgetuhkruid ei tohi vedada liikmesriiki muult kui rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisas esitatud loetellu kantud territooriumilt või kolmandast riigist, kui nimetatud loomad ei ole läbinud marutaudi antikehade tiitrimise testi, mis vastab määruse (EL) nr 576/2013 IV lisas esitatud kehtivusnõuetele.

| (8) | Nende nõuete alla kuulub ka kohustus teha nimetatud test laboris, mis on saanud heakskiidu vastavalt nõukogu otsusele 2000/258/EÜ, (8) milles on sätestatud, et Prantsusmaal Nancys asuv Agence française de sécurité sanitaire des aliments (edaspidi „AFSSA“, mis on alates 1. juulist 2010 ühendatud toidu, keskkonna ja töö sanitaarohutuse riikliku ametiga (Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail, edaspidi „ANSES“) hindab liikmesriikide ja kolmandate riikide laboreid, et anda neile luba teha seroloogilisi teste marutaudivaktsiinide tõhususe seireks koertel, kassidel ja valgetuhkrutel. |
| --- | --- |

(8)

Nende nõuete alla kuulub ka kohustus teha nimetatud test laboris, mis on saanud heakskiidu vastavalt nõukogu otsusele 2000/258/EÜ, (8) milles on sätestatud, et Prantsusmaal Nancys asuv Agence française de sécurité sanitaire des aliments (edaspidi „AFSSA“, mis on alates 1. juulist 2010 ühendatud toidu, keskkonna ja töö sanitaarohutuse riikliku ametiga (Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail, edaspidi „ANSES“) hindab liikmesriikide ja kolmandate riikide laboreid, et anda neile luba teha seroloogilisi teste marutaudivaktsiinide tõhususe seireks koertel, kassidel ja valgetuhkrutel.

| (9) | Rakendusotsuse 2013/519/EL lisa 1. osas sätestatud ühise veterinaarsertifikaadi näidist koerte, kasside ja valgetuhkrute impordiks liitu kohaldatakse ka direktiivi 92/65/EMÜ kohaselt tunnustatud asutustele, instituutidele ja keskustele ettenähtud koerte, kasside ja valgetuhkrute importimise suhtes. Kuna selliste loomade puhul ei ole marutõve vastast vaktsineerimist lubatud teha, tuleks käesolevas otsuses sätestada, et direktiivi 92/65/EMÜ kohaselt tunnustatud asutustele, instituutidele ja keskustele ettenähtud koerte, kasside või valgetuhkrute liitu importimine on lubatud ainult rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisas esitatud loetellu kantud territooriumidelt ja kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(9)

Rakendusotsuse 2013/519/EL lisa 1. osas sätestatud ühise veterinaarsertifikaadi näidist koerte, kasside ja valgetuhkrute impordiks liitu kohaldatakse ka direktiivi 92/65/EMÜ kohaselt tunnustatud asutustele, instituutidele ja keskustele ettenähtud koerte, kasside ja valgetuhkrute importimise suhtes. Kuna selliste loomade puhul ei ole marutõve vastast vaktsineerimist lubatud teha, tuleks käesolevas otsuses sätestada, et direktiivi 92/65/EMÜ kohaselt tunnustatud asutustele, instituutidele ja keskustele ettenähtud koerte, kasside või valgetuhkrute liitu importimine on lubatud ainult rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisas esitatud loetellu kantud territooriumidelt ja kolmandatest riikidest.

| (10) | Nõukogu direktiivis 96/93/EÜ (9) on sätestatud eeskirjad, mida tuleb järgida veterinaariaalastes õigusaktides nõutud sertifikaatide väljaandmisel, et vältida eksitavate või võltssertifikaatide väljaandmist. On vaja tagada, et kolmandate riikide veterinaarjärelevalve ametnikud kohaldavad veterinaarsertifikaatide väljaandmisel eeskirju ja põhimõtteid, mis on vähemalt samaväärsed kõnealuses direktiivis sätestatutega. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu direktiivis 96/93/EÜ (9) on sätestatud eeskirjad, mida tuleb järgida veterinaariaalastes õigusaktides nõutud sertifikaatide väljaandmisel, et vältida eksitavate või võltssertifikaatide väljaandmist. On vaja tagada, et kolmandate riikide veterinaarjärelevalve ametnikud kohaldavad veterinaarsertifikaatide väljaandmisel eeskirju ja põhimõtteid, mis on vähemalt samaväärsed kõnealuses direktiivis sätestatutega.

| (11) | Lisaks sellele võttis komisjon pärast komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1152/2011 (10) kohustuslikku läbivaatamist vastu delegeeritud määruse (EL) 2018/772, (11) milles muu hulgas on sätestatud eeskirjad liikmesriikide või nende osade liigitamiseks, pidades silmas nende õigust kohaldada koertel esineva Echinococcus multilocularis'e nakkuse tõrjeks ennetavaid tervisemeetmeid. Selle määrusega tunnistati delegeeritud määrus (EL) nr 1152/2011 kehtetuks alates 1. juulist 2018.
  Selliste liikmesriikide loetelu, mis kogu territooriumi ulatuses või mille osad vastavad delegeeritud määruses (EL) 2018/772 sätestatud liigitamise eeskirjadele, on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/878 (12) lisas. Seepärast on asjakohane asendada veterinaarsertifikaadi näidises viited delegeeritud määrusele (EL) nr 1152/2011 viidetega delegeeritud määrusele (EL) 2018/772 ja rakendusmäärusele (EL) 2018/878. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks sellele võttis komisjon pärast komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1152/2011 (10) kohustuslikku läbivaatamist vastu delegeeritud määruse (EL) 2018/772, (11) milles muu hulgas on sätestatud eeskirjad liikmesriikide või nende osade liigitamiseks, pidades silmas nende õigust kohaldada koertel esineva Echinococcus multilocularis'e nakkuse tõrjeks ennetavaid tervisemeetmeid. Selle määrusega tunnistati delegeeritud määrus (EL) nr 1152/2011 kehtetuks alates 1. juulist 2018.

Selliste liikmesriikide loetelu, mis kogu territooriumi ulatuses või mille osad vastavad delegeeritud määruses (EL) 2018/772 sätestatud liigitamise eeskirjadele, on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/878 (12) lisas. Seepärast on asjakohane asendada veterinaarsertifikaadi näidises viited delegeeritud määrusele (EL) nr 1152/2011 viidetega delegeeritud määrusele (EL) 2018/772 ja rakendusmäärusele (EL) 2018/878.

| (12) | Seega tuleks käesoleva otsusega kehtestada nende territooriumide ja kolmandate riikide uus loetelu, kust on lubatud liitu importida koeri, kasse ja valgetuhkruid, ning nende loomade liitu impordiks vajaliku veterinaarsertifikaadi näidis. Seepärast tuleks otsus 2013/519/EL kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(12)

Seega tuleks käesoleva otsusega kehtestada nende territooriumide ja kolmandate riikide uus loetelu, kust on lubatud liitu importida koeri, kasse ja valgetuhkruid, ning nende loomade liitu impordiks vajaliku veterinaarsertifikaadi näidis. Seepärast tuleks otsus 2013/519/EL kehtetuks tunnistada.

| (13) | Selleks et vältida häireid koerte, kasside või valgetuhkrute saadetiste importimisel liitu, on vaja ette näha üleminekuperiood kuni 31. detsembrini 2019, et teatavatel tingimustel anda luba kasutada selliste veterinaarsertifikaatide näidiseid, mis on välja antud kooskõlas enne käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva kehtivate liidu eeskirjadega. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et vältida häireid koerte, kasside või valgetuhkrute saadetiste importimisel liitu, on vaja ette näha üleminekuperiood kuni 31. detsembrini 2019, et teatavatel tingimustel anda luba kasutada selliste veterinaarsertifikaatide näidiseid, mis on välja antud kooskõlas enne käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva kehtivate liidu eeskirjadega.

| (14) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nende territooriumide ja kolmandate riikide loetelu, kust on lubatud importida koeri, kasse ja valgetuhkruid vastavalt direktiivile 92/65/EMÜ

1.   Koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 92/65/EMÜ sätteid, tohib liitu importida ainult siis, kui need territooriumid või kolmandad riigid, kust need loomad tuuakse või territooriumid või kolmandad riigid, kust neid läbi viiakse, on kantud ühte järgmistest loeteludest:

| a) | määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osa; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osa;

| b) | rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa; |
| --- | --- |

b)

rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa;

| c) | rakendusmääruse (EL) 2018/659 I lisa, välja arvatud need kolmandad riigid, mille puhul on kõnealuse lisa tabeli 16. veerus märgitud ajaline piirang. |
| --- | --- |

c)

rakendusmääruse (EL) 2018/659 I lisa, välja arvatud need kolmandad riigid, mille puhul on kõnealuse lisa tabeli 16. veerus märgitud ajaline piirang.

2.   Erandina lõikest 1 tohib direktiivi 92/65/EMÜ kohaselt tunnustatud asutustele, instituutidele ja keskustele ettenähtud koerte, kasside või valgetuhkrute saadetisi liitu importida ainult siis, kui need territooriumid või kolmandad riigid, kust need loomad tuuakse, või territooriumid või kolmandad riigid, kust neid loomi läbi viiakse, on kantud lõike 1 punktis b osutatud loetellu.

Artikkel 2

Territooriumidelt või kolmandatest riikidest impordiks vajalik veterinaarsertifikaat

Liikmesriigid lubavad importida ainult selliseid koeri, kasse ja valgetuhkruid, kes vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | nendega on kaasas veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt käesoleva dokumendi lisa 1. osas esitatud näidisele ning mille on täitnud ja allkirjastanud veterinaarjärelevalve ametnik vastavalt nimetatud lisa 2. osas esitatud selgitavatele märkustele; |
| --- | --- |

a)

nendega on kaasas veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt käesoleva dokumendi lisa 1. osas esitatud näidisele ning mille on täitnud ja allkirjastanud veterinaarjärelevalve ametnik vastavalt nimetatud lisa 2. osas esitatud selgitavatele märkustele;

| b) | nad vastavad punktis a sätestatud veterinaarsertifikaadi nõuetele selle territooriumi või kolmanda riigi osas, kust need tuuakse ning selle territooriumi või kolmanda riigi osas, kust neid läbi viiakse, nagu on osutatud artikli 1 lõike 1 punktides a, b ja c. |
| --- | --- |

b)

nad vastavad punktis a sätestatud veterinaarsertifikaadi nõuetele selle territooriumi või kolmanda riigi osas, kust need tuuakse ning selle territooriumi või kolmanda riigi osas, kust neid läbi viiakse, nagu on osutatud artikli 1 lõike 1 punktides a, b ja c.

Artikkel 3

Kehtetuks tunnistamine

Rakendusotsus 2013/519/EL tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid rakendusotsusele 2013/519/EL käsitatakse viidetena käesolevale otsusele.

Artikkel 4

Üleminekusätted

Liikmesriigid peavad üleminekuperioodil, mis kestab 31. detsembrini 2019, lubama liitu importida koeri, kasse ja valgetuhkruid, kellega on kaasas veterinaarsertifikaat, mis on väljastatud hiljemalt 30. novembril 2019 kooskõlas rakendusotsuse 2013/519/EL lisa 1. osas esitatud näidisega.

Artikkel 5

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. juulist 2019.

Artikkel 6

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. veebruar 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 576/2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 998/2003 (ELT L 178, 28.6.2013, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 21. oktoobri 2013. aasta rakendusotsus 2013/519/EL, millega kehtestatakse nende territooriumide ja kolmandate riikide loetelu, kust on lubatud importida koeri, kasse ja valgetuhkruid, ning veterinaarsertifikaadi näidis sellise impordi jaoks (ELT L 281, 23.10.2013, lk 20).

3

(4)  Komisjoni 6. jaanuari 2004. aasta otsus 2004/211/EÜ, millega kehtestatakse kolmandate riikide ja nende territooriumi osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid, ning millega muudetakse otsuseid 93/195/EMÜ ja 94/63/EÜ (ELT L 73, 11.3.2004, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 12. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 206/2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded (ELT L 73, 20.3.2010, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 28. juuni 2013. aasta rakendusmääruses (EL) nr 577/2013, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 576/2013 ettenähtud identifitseerimisdokumentide näidiseid koerte, kasside ja valgetuhkrute mittekaubanduslikuks liikumiseks, territooriumide ja kolmandate riikide loetelude kehtestamist ning nõudeid teatavatele tingimustele vastavust tõendavate deklaratsioonide vormi, kujunduse ja keelte kohta (ELT L 178, 28.6.2013, lk 109).

6

(7)  Komisjoni 12. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/659 elushobuslaste ja nende sperma, munarakkude ja embrüote liitu sissetoomise tingimuste kohta (ELT L 110, 30.4.2018, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 20. märtsi 2000. aasta otsus 2000/258/EÜ, millega määratakse eriinstituut, mis vastutab marutaudi vastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest (EÜT L 79, 30.3.2000, lk 40).

8

(9)  Nõukogu 17. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/93/EÜ loomade ja loomsete toodete sertifitseerimise kohta (EÜT L 13, 16.1.1997, lk 28).

9

(10)  Komisjoni 14. juuli 2011. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1152/2011, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 998/2003 tervishoiualaste ennetusmeetmete osas koertel esineva Echinococcus multilocularis'e nakkuse tõrjeks (ELT L 296, 15.11.2011, lk 6).

10

Echinococcus multilocularis

(11)  Komisjoni 21. novembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/772, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 576/2013 ennetavate tervisemeetmete osas koertel esineva Echinococcus multilocularis'e nakkuse tõrjeks ning tunnistatakse kehtetuks delegeeritud määrus (EL) nr 1152/2011 (ELT L 130, 28.5.2018, lk 1).

11

Echinococcus multilocularis

(12)  Komisjoni 18. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/878, millega võetakse vastu selliste liikmesriikide või nende territooriumi osade loetelu, mis vastavad kategooriatesse jaotamise eeskirjadele, nagu on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2018/772 artikli 2 lõigetes 2 ja 3 seoses ennetavate tervishoiumeetmete võtmisega koertel esineva Echinococcus multilocularis'e nakkuse tõrjeks (ELT L 155, 19.6.2018, lk 1).

12

Echinococcus multilocularis

---

LISA

1. OSA

Veterinaarsertifikaadi näidis koerte, kasside ja valgetuhkrute impordiks liitu

RIIK:

Veterinaarsertifikaat impordiks ELi

I osa. Saadetise andmed

I.1. Kaubasaatja

Nimi

Aadress

Riik

Telefon

I.2. Sertifikaadi viitenumber

I.2.a

I.3. Pädev keskasutus

I.4. Pädev kohalik asutus

I.5. Kaubasaaja

Nimi

Aadress

Riik

Telefon

I.6.

I.7. Pärit-oluriik

ISO kood

I.8.

I.9. Sihtriik

ISO kood

I.10. Sihtpiirkond

Kood

I.11. Päritolukoht

Nimi Heakskiidu number

Aadress

Nimi Heakskiidu number

Aadress

Nimi Heakskiidu number

Aadress

I.12. Sihtkoht

Nimi Heakskiidu number

Aadress

I.13. Laadimiskoht

I.14. Väljumiskuupäev

I.15. Transpordivahend

Lennuk Laev Raudteevagun

Maanteesõiduk Muu

Valmistajatehase tähis

Viited dokumentidele

I.16. ELi sisenemise piiripunkt

I.17.

I.18. Kauba kirjeldus

I.19. Kauba kood (HS-kood)

010619

I.20. Kogus

I.21.

I.22. Pakendite arv

I.23. Plommi/konteineri number

I.24.

I.25. Kauba lubatud otstarve:

Muud Lemmikloomad Heakskiidetud asutused

I.26.

I.27. Impordiks või sisenemiseks ELi

I.28. Kauba identifitseerimine

Liik

(teaduslik nimetus)

Identifitseerimissüsteem

Tunnuskood

Sünniaeg

[pp.kk.aaaa]

RIIK:

Koerte, kasside ja valgetuhkrute liitu importimine

II. Terviseteave

II.a Sertifikaadi viitenumber

II.b

II osa. Sertifitseerimine

Mina, allakirjutanu, (kirjutada kolmanda riigi nimi) veterinaarjärelevalve ametnik, kinnitan, et lahtris I.28 kirjeldatud loomad:

II.1. on toodud lahtris I.11 kirjeldatud ettevõtetest, mille on registreerinud pädev asutus ja mille suhtes ei kohaldata ühtegi keeldu loomade tervisega seotud põhjustel ning kus peetavaid loomi kontrollitakse korrapäraselt ja kus peetavate loomade heaolu tagavad nõuded on täidetud;

II.2. pädeva asutuse heakskiidetud veterinaararsti poolt 48 tunni jooksul enne lähetamist tehtud läbivaatuse ajal ei esinenud loomadel haigustunnuseid ja nende seisund oli sobiv kavandatud veoks;

(1) kas [II.3. on ette nähtud lahtris I.12 kirjeldatud ja direktiivi 92/65/EMÜ C lisa kohaselt tunnustatud asutusele, instituudile või keskusele ning on toodud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisas esitatud loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt.]

(1) või [II.3. olid marutaudivastase vaktsineerimise ajal vähemalt 12 nädala vanused ja esmasest marutaudivastasest vaktsineerimisest, (2) mis tehti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 III lisas esitatud kehtivusnõuetele, on möödunud vähemalt 21 päeva ja kõik järgnevad korduvvaktsineerimised tehti eelmise vaktsineerimise (3) kehtivuse ajal;] ning

(1) kas [on toodud, või transiidi korral on nende vedu kavandatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisas esitatud loetellu kantud territooriumi või kolmanda riigi kaudu ja kehtiva marutaudivastase vaktsineerimise üksikasjad on esitatud allpool oleva tabeli 1.–7. veerus;]

(1) või [nad on toodud või on nende vedu kavandatud sellise territooriumi või kolmanda riigi kaudu, mis on loetletud komisjoni määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas või loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/659 I lisas märgitud ajalise piiranguta, ning

— praeguse marutaudivastase vaktsineerimise üksikasjad on esitatud allpool oleva tabeli1.–7.veerus, ning

— marutaudi antikehade tiitrimise test, (4) mille pädeva asutuse volitatud veterinaararst tegi vähemalt 30 päeva pärast eelmist vaktsineerimist võetud vereproovist ja vähemalt kolm kuud enne käesoleva sertifikaadi väljaandmise kuupäeva, mis näitas, et antikehade tiitrite tase oli võrdne või suurem kui 0,5 IU/ml (5), ja kõik järgnevad korduvvaktsineerimised tehti eelneva vaktsineerimise kehtivuse ajal ning immuunvastuse katsetamiseks võetud proovide võtmise kuupäev on esitatud allpool oleva tabeli 8. veerus:]

Transponder või tätoveering

Vaktsineerimise kuupäev [pp.kk.aaaa]

Vaktsiini nimetus ja tootja

Partii number

Vaktsineerimise kehtivus

Vereproovi võtmise kuupäev[pp.kk.aaaa]

Looma tähtnumbriline kood

Paigaldamise ja/või näidu kuupäev (6) [pp.kk.aaaa]

Päritolukohast[pp.kk.aaaa]

Sihtkohta[pp.kk.aaaa]

1

2

3

4

5

6

7

8

(1) kas [II.4. saadetises on koerad, kes viiakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/878 lisas loetletud liikmesriiki ja neile on manustatud parasiidi Echinococcus multilocularis’e vastaseid ravimeid, ja ravimi manustanud veterinaararsti poolt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/772 (7) (8) artikli 6 kohaselt teostatud ravi üksikasjad on esitatud allpool olevas tabelis:

RIIK:

Koerte, kasside ja valgetuhkrute liitu importimine

II. Terviseteave

II.a Sertifikaadi viitenumber

II.b

Koera transponderi või tätoveeringu tähtnumbriline kood

Ehhinokoki vastane ravi

Ravi eest vastutav veterinaararst

Toote nimi ja tootja

Tõrje kuupäev [pp.kk.aaaa] ja kellaaeg [00:00]

Nimi (trükitähtedega), pitser ja allkiri

]

(1) või [II.4. saadetisest osa moodustavatele koertele ei ole manustatud Echinococcus multilocularis’e parasiidi vastaseid ravimeid.]

Märkused

Käesolev sertifikaat kehtib 10 päeva alates veterinaarjärelevalve ametniku poolt väljaandmise kuupäevast. Meretranspordi korral pikeneb nimetatud 10-päevane periood merereisi kestuse võrra.

I osa:

Lahter I.11: Päritolukoht: lähetava ettevõtja nimi ja aadress. Märkida loa number või registreerimisnumber.

Lahter I.12: Sihtkoht: kohustuslik, kui loomad on ette nähtud nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ C lisa kohaselt tunnustatud asutusele, instituudile või keskusele.

Lahter I.25: Kauba lubatud otstarve: märkida:

— „lemmikloomad“, kui koeri (Canis lupus familiaris), kasse (Felis silvestris catus) või valgetuhkrud (Mustela putorius furo) veetakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 artikli 5 lõikega 4;

— „heakskiidetud asutused“, kui koeri, kasse või valgetuhkruid veetakse kooskõlas nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ artikliga 13 heakskiidetud asutusse, instituuti või keskusesse, nagu on määratletud kõnealuse direktiivi artikli 2 punktis c;

— „muud“, kui koeri, kasse või valgetuhkruid veetakse kooskõlas nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ artikliga 10.

Lahter I.28: Identifitseerimissüsteem: valida transponder või tätoveering.

Tunnuskood: märkida transponderi või tätoveeringu tähtnumbriline kood.

II osa

(1) Mittevajalik maha tõmmata.

(2) Iga korduvvaktsineerimist käsitatakse esmase vaktsineerimisena, kui see on tehtud pärast eelmise vaktsineerimise kehtivuse lõppemist.

(3) Sertifikaadile peab olema lisatud asjaomaste loomade identifitseerimis- ja vaktsineerimisandmete tõestatud ärakiri.

(4) Punktis II.3 nimetatud marutaudi antikehade tiitrimise test:

— tuleb teha proovidel, mille pädeva asutuse volitatud veterinaararst on võtnud vähemalt 30 päeva pärast vaktsineerimise kuupäeva ja kolm kuud enne impordi kuupäeva;

— marutaudi viirust neutraliseerivate antikehade tase seerumis peab olema võrdne või suurem kui 0,5 IU/ml;

RIIK:

Koerte, kasside ja valgetuhkrute liitu importimine

II. Terviseteave

II.a Sertifikaadi viitenumber

II.b

— tuleb teha nõukogu otsuse 2000/258/EÜ artikli 3 kohaselt heakskiidetud laboris (heakskiidetud laborid on esitatud aadressil http://ec.europa.eu/food/animals/pet-movement/approved-labs_en);

— loomi, keda pärast rahuldavate tulemustega testi on eelmise vaktsineerimise kehtivuse ajal marutaudi vastu korduvvaktsineeritud, ei ole vaja uuesti testida.

Sertifikaadile lisatakse heakskiidetud labori koostatud, punktis II.3 osutatud marutaudi antikehade testi tulemust käsitleva ametliku aruande tõendatud ärakiri.

(5) Andes välja sertifikaadi selle tulemuse kohta, kinnitab veterinaarjärelevalve ametnik, et ta on oma võimaluste piires ja vajaduse korral aruandes osutatud laboriga koostööd tehes kontrollinud punktis II.3 osutatud marutaudi antikehade testi tulemusi käsitleva laboriaruande ehtsust.

(6) Kooskõlas joonealuse märkusega 3 tuleb nende loomade märgistust, kellele on paigaldatud transponder või tehtud selgelt loetav tätoveering enne 3. juulit 2011, kontrollida enne iga kande tegemist käesolevasse sertifikaati ja see peab alati eelnema nende loomade igale vaktsineerimisele või vajaduse korral testimisele.

(7) Punktis II.4 osutatud Echinococcus multilocularis’e vastane tõrje:

— peab tegema veterinaararst mitte varem kui 120 tundi ja mitte hiljem kui 24 tundi enne koerte kavandatud sisenemist ühte komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/878 lisas loetletud liikmesriikidest või nende osadest;

— tehakse heakskiidetud ravimiga, mis sisaldab sobiva doosi prasikvanteeli või farmakoloogilisi toimeaineid, mille puhul on tõendatud, et need vähendavad eraldi või koostoimes Echinococcus multilocularis’e suguküpsete ja noorvormide esinemist asjaomase peremeesliigi soolestikus.

(8) Punktis II.4 osutatud tabelis tuleb esitada andmed lisaravi kohta, mida tehti pärast sertifikaadi allkirjastamist ja enne kavandatud sisenemist ühte komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/878 lisas loetletud liikmesriikidest või nende osadest.

Veterinaarjärelevalve ametnik

Nimi (trükitähtedega): Kvalifikatsioon ja ametinimetus:

Kuupäev: Allkiri:

Pitser:

2. OSA

Selgitavad märkused veterinaarsertifikaatide täitmiseks

Selgitavad märkused veterinaarsertifikaatide täitmiseks

| a) | Kui sertifikaadis on öeldud, et teatav kinnitus on asjakohane, võib veterinaarjärelevalve ametnik need kinnitused, mis ei ole asjakohased, läbi kriipsutada, kinnitades seda nimetähtede ning pitseriga, või sertifikaadist täielikult kustutada. |
| --- | --- |

a)

Kui sertifikaadis on öeldud, et teatav kinnitus on asjakohane, võib veterinaarjärelevalve ametnik need kinnitused, mis ei ole asjakohased, läbi kriipsutada, kinnitades seda nimetähtede ning pitseriga, või sertifikaadist täielikult kustutada.

| b) | Sertifikaadi originaaleksemplar koosneb ühest paberilehest või kui on vaja rohkem tekstiruumi, siis peab sertifikaat olema sellisel kujul, et kõik vajalikud paberilehed moodustavad osa ühtsest tervikust ja on jagamatud. |
| --- | --- |

b)

Sertifikaadi originaaleksemplar koosneb ühest paberilehest või kui on vaja rohkem tekstiruumi, siis peab sertifikaat olema sellisel kujul, et kõik vajalikud paberilehed moodustavad osa ühtsest tervikust ja on jagamatud.

| c) | Sertifikaat koostatakse vähemalt ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, mille piiripunkti kaudu saadetis liitu siseneb, ning vähemalt ühes sihtliikmesriigi ametlikus keeles. Nimetatud liikmesriigid võivad lubada sertifikaadi koostada mõne muu liikmesriigi ametlikus keeles, millele vajaduse korral lisatakse ametlik tõlge. |
| --- | --- |

c)

Sertifikaat koostatakse vähemalt ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, mille piiripunkti kaudu saadetis liitu siseneb, ning vähemalt ühes sihtliikmesriigi ametlikus keeles. Nimetatud liikmesriigid võivad lubada sertifikaadi koostada mõne muu liikmesriigi ametlikus keeles, millele vajaduse korral lisatakse ametlik tõlge.

| d) | Kui saadetise osade identifitseerimiseks (loend veterinaarsertifikaadi näidise punktis I.28) lisatakse sertifikaadile lisalehti või täiendavaid dokumente, käsitatakse neid paberilehti või dokumente samuti sertifikaadi originaali osadena ja igale leheküljele kannab sertifikaati väljastav veterinaarjärelevalve ametnik oma allkirja ja pitseri. |
| --- | --- |

d)

Kui saadetise osade identifitseerimiseks (loend veterinaarsertifikaadi näidise punktis I.28) lisatakse sertifikaadile lisalehti või täiendavaid dokumente, käsitatakse neid paberilehti või dokumente samuti sertifikaadi originaali osadena ja igale leheküljele kannab sertifikaati väljastav veterinaarjärelevalve ametnik oma allkirja ja pitseri.

| e) | Kui sertifikaat koos punktis d osutatud lisalehtede või dokumentidega koosneb mitmest leheküljest, peab iga lehekülg olema nummerdatud selle alumisel serval (leheküljenumber/lehekülgede koguarv) ning selle ülemisel serval peab olema pädeva asutuse omistatud sertifikaadi viitenumber. |
| --- | --- |

e)

Kui sertifikaat koos punktis d osutatud lisalehtede või dokumentidega koosneb mitmest leheküljest, peab iga lehekülg olema nummerdatud selle alumisel serval (leheküljenumber/lehekülgede koguarv) ning selle ülemisel serval peab olema pädeva asutuse omistatud sertifikaadi viitenumber.

| f) | Sertifikaadi originaali peab täitma ja allkirjastama eksportiva territooriumi või kolmanda riigi veterinaarjärelevalve ametnik. Eksportiva territooriumi või kolmanda riigi pädev asutus tagab, et järgitakse sertifikaadi väljastamise eeskirju ja põhimõtteid, mis on samaväärsed direktiivis 96/93/EÜ sätestatutega. |
| --- | --- |

f)

Sertifikaadi originaali peab täitma ja allkirjastama eksportiva territooriumi või kolmanda riigi veterinaarjärelevalve ametnik. Eksportiva territooriumi või kolmanda riigi pädev asutus tagab, et järgitakse sertifikaadi väljastamise eeskirju ja põhimõtteid, mis on samaväärsed direktiivis 96/93/EÜ sätestatutega.

| g) | Allkirja värv peab erinema teksti värvist. Sama reeglit kohaldatakse ka pitserite suhtes, v.a reljeefpitserid ja vesimärgid. |
| --- | --- |

g)

Allkirja värv peab erinema teksti värvist. Sama reeglit kohaldatakse ka pitserite suhtes, v.a reljeefpitserid ja vesimärgid.

| h) | Lahtrites I.2 ja II.a nimetatud sertifikaadi viitenumbri peab omistama eksportiva territooriumi või kolmanda riigi pädev asutus. |
| --- | --- |

h)

Lahtrites I.2 ja II.a nimetatud sertifikaadi viitenumbri peab omistama eksportiva territooriumi või kolmanda riigi pädev asutus.

---