# Euroopan unionin L 50/2019

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 50 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 62. vuosikerta21. helmikuu 2019 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 50

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

62. vuosikerta21. helmikuu 2019

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/295, annettu 20 päivänä helmikuuta 2019, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 muuttamisesta rahoitusvälineitä ja tilityksen mallia koskevat lisätiedot sisältävään maksatushakemuksen malliin tehtävien muutosten osalta | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/296, annettu 20 päivänä helmikuuta 2019, yksityiskohtaisista säännöistä kohtuullisen käytön politiikan soveltamiseksi sekä menetelmistä verkkovierailujen vähittäistason lisämaksujen poistamisen kestävyyden arvioimiseksi ja verkkovierailuoperaattorin tätä arviointia varten toimittamasta hakemuksesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2286 tiettyjen kielitoisintojen oikaisemisesta (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/297, annettu 20 päivänä helmikuuta 2019, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan säämiskänahan tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena | 5 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/298, annettu 20 päivänä helmikuuta 2019, asetuksen (EY) N:o 798/2008 liitteen I muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Valko-Venäjää, Bosnia ja Hertsegovinaa ja Japania koskevista kohdista niiden kolmansien maiden, alueiden, vyöhykkeiden tai erillisalueiden luettelossa, joista tiettyjen siipikarjasta saatujen hyödykkeiden tuonti unioniin tai kuljettaminen unionin kautta on sallittua (
  1
  ) | 20 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2019/299, annettu 12 päivänä helmikuuta 2019, liikenneyhteisön alueellisessa ohjauskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta tiettyihin liikenneyhteisön perustamista koskevan sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviin henkilöstöasioihin | 23 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/300, annettu 19 päivänä helmikuuta 2019, kriisinhallinnan yleissuunnitelman vahvistamisesta elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuden alalla (
  1
  ) | 55 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/295, annettu 20 päivänä helmikuuta 2019, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 muuttamisesta rahoitusvälineitä ja tilityksen mallia koskevat lisätiedot sisältävään maksatushakemuksen malliin tehtävien muutosten osalta

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/296, annettu 20 päivänä helmikuuta 2019, yksityiskohtaisista säännöistä kohtuullisen käytön politiikan soveltamiseksi sekä menetelmistä verkkovierailujen vähittäistason lisämaksujen poistamisen kestävyyden arvioimiseksi ja verkkovierailuoperaattorin tätä arviointia varten toimittamasta hakemuksesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2286 tiettyjen kielitoisintojen oikaisemisesta (
  1
  )

1

4

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/297, annettu 20 päivänä helmikuuta 2019, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan säämiskänahan tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena

5

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/298, annettu 20 päivänä helmikuuta 2019, asetuksen (EY) N:o 798/2008 liitteen I muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Valko-Venäjää, Bosnia ja Hertsegovinaa ja Japania koskevista kohdista niiden kolmansien maiden, alueiden, vyöhykkeiden tai erillisalueiden luettelossa, joista tiettyjen siipikarjasta saatujen hyödykkeiden tuonti unioniin tai kuljettaminen unionin kautta on sallittua (
  1
  )

1

20

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2019/299, annettu 12 päivänä helmikuuta 2019, liikenneyhteisön alueellisessa ohjauskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta tiettyihin liikenneyhteisön perustamista koskevan sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviin henkilöstöasioihin

23

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/300, annettu 19 päivänä helmikuuta 2019, kriisinhallinnan yleissuunnitelman vahvistamisesta elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuden alalla (
  1
  )

1

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 21.2.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/295,

annettu 20 päivänä helmikuuta 2019,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 muuttamisesta rahoitusvälineitä ja tilityksen mallia koskevat lisätiedot sisältävään maksatushakemuksen malliin tehtävien muutosten osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) ja erityisesti sen 41 artiklan 4 kohdan, 131 artiklan 6 kohdan ja 137 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 (2) liitteessä VI vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 131 artiklan 6 kohdan mukaisesti maksatushakemuksen malli, joka sisältää rahoitusvälineitä koskevat lisätiedot. Mainitun liitteen lisäyksessä 2 täsmennetään valtiontuen yhteydessä maksettujen ennakoiden osalta se, kuinka suuri määrä maksetuista ennakoista ja sen jälkeen tuensaajien tiettynä aikana maksamilla menoilla katetusta tai kattamatta jääneestä määrästä olisi sisällytettävä maksatushakemuksiin. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 (2) liitteessä VI vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 131 artiklan 6 kohdan mukaisesti maksatushakemuksen malli, joka sisältää rahoitusvälineitä koskevat lisätiedot. Mainitun liitteen lisäyksessä 2 täsmennetään valtiontuen yhteydessä maksettujen ennakoiden osalta se, kuinka suuri määrä maksetuista ennakoista ja sen jälkeen tuensaajien tiettynä aikana maksamilla menoilla katetusta tai kattamatta jääneestä määrästä olisi sisällytettävä maksatushakemuksiin.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2018/1046 (3) muutettiin ’tuensaajan’ määritelmää asetuksessa (EU) N:o 1303/2013. Sillä myös muutettiin asetuksen (EU) N:o 1303/2013 131 artiklan 3 kohtaa, jossa valtiontuen osalta edellytetään nyt, että tuen myöntävä taho on maksanut tuensaajille maksatushakemukseen sisältyviä menoja vastaavan julkisen rahoitusosuuden, tai jos jäsenvaltiot ovat päättäneet, että tuensaaja on mainitun asetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen myöntävä taho, että tuensaaja on maksanut rahoitusosuuden tukea saavalle taholle. Näiden muutosten vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 liitteen VI lisäystä 2 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2018/1046 (3) muutettiin ’tuensaajan’ määritelmää asetuksessa (EU) N:o 1303/2013. Sillä myös muutettiin asetuksen (EU) N:o 1303/2013 131 artiklan 3 kohtaa, jossa valtiontuen osalta edellytetään nyt, että tuen myöntävä taho on maksanut tuensaajille maksatushakemukseen sisältyviä menoja vastaavan julkisen rahoitusosuuden, tai jos jäsenvaltiot ovat päättäneet, että tuensaaja on mainitun asetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen myöntävä taho, että tuensaaja on maksanut rahoitusosuuden tukea saavalle taholle. Näiden muutosten vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 liitteen VI lisäystä 2 olisi muutettava.

| (3) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 liitteessä VII vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 3 kohdan mukaisesti tilityksen malli. Mainitun liitteen lisäyksessä 7 täsmennetään valtiontuen yhteydessä maksettujen ennakoiden osalta se, kuinka suuri määrä maksetuista ennakoista ja sen jälkeen tuensaajien tiettynä aikana maksamilla menoilla katetusta tai kattamatta jääneestä määrästä on otettava mukaan tilitykseen. |
| --- | --- |

(3)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 liitteessä VII vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 3 kohdan mukaisesti tilityksen malli. Mainitun liitteen lisäyksessä 7 täsmennetään valtiontuen yhteydessä maksettujen ennakoiden osalta se, kuinka suuri määrä maksetuista ennakoista ja sen jälkeen tuensaajien tiettynä aikana maksamilla menoilla katetusta tai kattamatta jääneestä määrästä on otettava mukaan tilitykseen.

| (4) | Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 1 kohdan a alakohdassa viitataan saman asetuksen 131 artiklaan todentamisviranomaisen kirjanpitojärjestelmään viedyn tukikelpoisten menojen sen kokonaismäärän osalta, joka on sisällytetty maksatushakemuksiin. Mainitun asetuksen 131 artiklan 3 kohtaan tehtyjen muutosten vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 liitteen VII lisäystä 7 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 1 kohdan a alakohdassa viitataan saman asetuksen 131 artiklaan todentamisviranomaisen kirjanpitojärjestelmään viedyn tukikelpoisten menojen sen kokonaismäärän osalta, joka on sisällytetty maksatushakemuksiin. Mainitun asetuksen 131 artiklan 3 kohtaan tehtyjen muutosten vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 liitteen VII lisäystä 7 olisi muutettava.

| (5) | Oikeusvarmuuden takaamiseksi ja jotta vältetään liika eroavuus 2 päivästä elokuuta 2018 alkaen tai sitä aiemmin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 282 artiklan mukaisesti sovellettavien asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muutettujen säännösten ja tämän asetuksen säännösten välillä, tämän asetuksen olisi tultava voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(5)

Oikeusvarmuuden takaamiseksi ja jotta vältetään liika eroavuus 2 päivästä elokuuta 2018 alkaen tai sitä aiemmin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 282 artiklan mukaisesti sovellettavien asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muutettujen säännösten ja tämän asetuksen säännösten välillä, tämän asetuksen olisi tultava voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteensovittamisesta vastaavan komitean lausunnon mukaiset. |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteensovittamisesta vastaavan komitean lausunnon mukaiset.

| (7) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 1011/2014 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 1011/2014 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 liitteet VI ja VII tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä helmikuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1011/2014, annettu 22 päivänä syyskuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen tietojen toimittamista komissiolle koskevien mallien sekä tuensaajien ja hallintoviranomaisten, todentamisviranomaisten, tarkastusviranomaisten ja välittävien elinten välisen tiedonvaihdon osalta (EUVL L 286, 30.9.2014, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

3

---

LIITE

Muutetaan liitteet VI ja VII seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liitteen VI lisäys 2 seuraavasti:






  a) | Korvataan sarakkeen B otsikko seuraavasti:

  ”Määrä, joka on katettu tuensaajien tai, jos jäsenvaltio on päättänyt, että tuensaaja on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen myöntävä taho, tukea saavan tahon kolmen vuoden kuluessa ennakon maksamisesta maksamilla menoilla”; |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan liitteen VI lisäys 2 seuraavasti:

a)

Korvataan sarakkeen B otsikko seuraavasti:

”Määrä, joka on katettu tuensaajien tai, jos jäsenvaltio on päättänyt, että tuensaaja on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen myöntävä taho, tukea saavan tahon kolmen vuoden kuluessa ennakon maksamisesta maksamilla menoilla”;

| b) | Korvataan sarakkeen C otsikko seuraavasti:

  ”Määrä, jota ei ole katettu tuensaajien, tai jos jäsenvaltiot ovat päättäneet, että tuensaaja on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen myöntävä taho, tukea saavan tahon maksamilla menoilla ja jonka osalta kolmen vuoden ajanjakso ei ole vielä päättynyt”; |
| --- | --- |

b)

Korvataan sarakkeen C otsikko seuraavasti:

”Määrä, jota ei ole katettu tuensaajien, tai jos jäsenvaltiot ovat päättäneet, että tuensaaja on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen myöntävä taho, tukea saavan tahon maksamilla menoilla ja jonka osalta kolmen vuoden ajanjakso ei ole vielä päättynyt”;

| 2) | Muutetaan liitteen VII lisäys 7 seuraavasti:






  a) | Korvataan sarakkeen B otsikko seuraavasti:

  ”Määrä, joka on katettu tuensaajien tai, jos jäsenvaltio on päättänyt, että tuensaaja on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen myöntävä taho, tukea saavan tahon kolmen vuoden kuluessa ennakon maksamisesta maksamilla menoilla”; |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan liitteen VII lisäys 7 seuraavasti:

a)

Korvataan sarakkeen B otsikko seuraavasti:

”Määrä, joka on katettu tuensaajien tai, jos jäsenvaltio on päättänyt, että tuensaaja on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen myöntävä taho, tukea saavan tahon kolmen vuoden kuluessa ennakon maksamisesta maksamilla menoilla”;

| b) | Korvataan sarakkeen C otsikko seuraavasti:

  ”Määrä, jota ei ole katettu tuensaajien, tai jos jäsenvaltiot ovat päättäneet, että tuensaaja on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen myöntävä taho, tukea saavan tahon maksamilla menoilla ja jonka osalta kolmen vuoden ajanjakso ei ole vielä päättynyt”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan sarakkeen C otsikko seuraavasti:

”Määrä, jota ei ole katettu tuensaajien, tai jos jäsenvaltiot ovat päättäneet, että tuensaaja on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen myöntävä taho, tukea saavan tahon maksamilla menoilla ja jonka osalta kolmen vuoden ajanjakso ei ole vielä päättynyt”.

---

| 21.2.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/4

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/296,

annettu 20 päivänä helmikuuta 2019,

yksityiskohtaisista säännöistä kohtuullisen käytön politiikan soveltamiseksi sekä menetelmistä verkkovierailujen vähittäistason lisämaksujen poistamisen kestävyyden arvioimiseksi ja verkkovierailuoperaattorin tätä arviointia varten toimittamasta hakemuksesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2286 tiettyjen kielitoisintojen oikaisemisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon verkkovierailuista yleisissä matkaviestinverkoissa unionin alueella 13 päivänä kesäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 531/2012 (1) ja erityisesti sen 6 d artiklan 1 kohdan,

on kuullut Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelintä,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2286 (2) hollannin-, kreikan- ja portugalinkielisissä toisinnoissa on 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa virhe, joka koskee sen vähittäistason verkkovierailudatapalvelujen vähimmäismäärän laskemista, joka verkkovierailuasiakkaan on voitava kuluttaa ajoittain unionissa matkustaessaan, kun verkkovierailuoperaattori soveltaa kohtuullisen käytön politiikkaa. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2286 (2) hollannin-, kreikan- ja portugalinkielisissä toisinnoissa on 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa virhe, joka koskee sen vähittäistason verkkovierailudatapalvelujen vähimmäismäärän laskemista, joka verkkovierailuasiakkaan on voitava kuluttaa ajoittain unionissa matkustaessaan, kun verkkovierailuoperaattori soveltaa kohtuullisen käytön politiikkaa.

| (2) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2286 hollannin-, kreikan- ja portugalinkieliset toisinnot olisi oikaistava. Oikaisu ei vaikuta muihin kielitoisintoihin. |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2286 hollannin-, kreikan- ja portugalinkieliset toisinnot olisi oikaistava. Oikaisu ei vaikuta muihin kielitoisintoihin.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viestintäkomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viestintäkomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

(ei koske suomenkielistä toisintoa)

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä helmikuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 172, 30.6.2012, s. 10.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2286, annettu 15 päivänä joulukuuta 2016, yksityiskohtaisista säännöistä kohtuullisen käytön politiikan soveltamiseksi sekä menetelmistä verkkovierailujen vähittäistason lisämaksujen poistamisen kestävyyden arvioimiseksi ja verkkovierailuoperaattorin tätä arviointia varten toimittamasta hakemuksesta (EUVL L 344, 17.12.2016, s. 46).

2

---

| 21.2.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/5

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/297,

annettu 20 päivänä helmikuuta 2019,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan säämiskänahan tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1338/2006 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan säämiskänahan tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 58,9 prosentin arvotullin muodossa. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1338/2006 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan säämiskänahan tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 58,9 prosentin arvotullin muodossa.

2

| (2) | Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’aiempi toimenpiteiden päättymistä koskeva tarkastelu’, seurauksena neuvosto päätti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1153/2012 (3) pitää polkumyyntitullit voimassa. |
| --- | --- |

(2)

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’aiempi toimenpiteiden päättymistä koskeva tarkastelu’, seurauksena neuvosto päätti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1153/2012 (3) pitää polkumyyntitullit voimassa.

3

1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (3) | Voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (4) julkaisemisen jälkeen komissiota pyydettiin panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. |
| --- | --- |

(3)

Voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (4) julkaisemisen jälkeen komissiota pyydettiin panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu.

4

| (4) | Pyynnön esitti UK Leather Federation, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, jotka edustavat yli 25:tä prosenttia säämiskänahan kokonaistuotannosta unionissa, ja pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen. |
| --- | --- |

(4)

Pyynnön esitti UK Leather Federation, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, jotka edustavat yli 25:tä prosenttia säämiskänahan kokonaistuotannosta unionissa, ja pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen.

1.3   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (5) | Kun komissio oli todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 6 päivänä joulukuuta 2017Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (5), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta. |
| --- | --- |

(5)

Kun komissio oli todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 6 päivänä joulukuuta 2017Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (5), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

5

1.4   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (6) | Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, tiedossa oleville unionin tuottajille, asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja unionin käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisen maan edustajille. Pyynnön esittäjä edustamien unionin tuottajien lisäksi ei ole muita tiedossa olevia unionin säämiskänahan tuottajia. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, tiedossa oleville unionin tuottajille, asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja unionin käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisen maan edustajille. Pyynnön esittäjä edustamien unionin tuottajien lisäksi ei ole muita tiedossa olevia unionin säämiskänahan tuottajia.

1.5   Otanta

Otanta

| (7) | Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti, että se mahdollisesti valitsee otoksen etuyhteydettömistä unionin tuojista ja kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti, että se mahdollisesti valitsee otoksen etuyhteydettömistä unionin tuojista ja kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

| (8) | Koska unionin kaksi tuottajaa vastaavat 100 prosentista unionin tuotantoa, otannan käyttöä ei suunniteltu unionin tuottajista. |
| --- | --- |

(8)

Koska unionin kaksi tuottajaa vastaavat 100 prosentista unionin tuotantoa, otannan käyttöä ei suunniteltu unionin tuottajista.

1.5.1   Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta

Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta

| (9) | Jotta voitiin päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otos, kaikkia etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin osallistumaan tutkimukseen. Osapuolia pyydettiin ilmoittautumaan toimittamalla komissiolle tiedot, joita pyydetään vireillepanoilmoituksen liitteessä II. |
| --- | --- |

(9)

Jotta voitiin päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otos, kaikkia etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin osallistumaan tutkimukseen. Osapuolia pyydettiin ilmoittautumaan toimittamalla komissiolle tiedot, joita pyydetään vireillepanoilmoituksen liitteessä II.

| (10) | Kaksi etuyhteydetöntä tuojaa ilmoittautui tutkimuksessa. Nämä kaksi yritystä eivät kuitenkaan ole tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta edellisen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun eli vuoden 2012 jälkeen. |
| --- | --- |

(10)

Kaksi etuyhteydetöntä tuojaa ilmoittautui tutkimuksessa. Nämä kaksi yritystä eivät kuitenkaan ole tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta edellisen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun eli vuoden 2012 jälkeen.

1.5.2   Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (11) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi tiedossa olevia Kiinassa toimivia viejiä tai tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ilmoittamaan muista mahdollisista viejistä tai tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, tai ottamaan yhteyttä niihin. Edustusto ei vastannut pyyntöön. Näin ollen komissio otti yhteyden ainoastaan niihin vientiä harjoittaviin tuottajiin, jotka pyynnön esittäjä oli nimennyt pyynnössään toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi tiedossa olevia Kiinassa toimivia viejiä tai tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ilmoittamaan muista mahdollisista viejistä tai tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, tai ottamaan yhteyttä niihin. Edustusto ei vastannut pyyntöön. Näin ollen komissio otti yhteyden ainoastaan niihin vientiä harjoittaviin tuottajiin, jotka pyynnön esittäjä oli nimennyt pyynnössään toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi.

| (12) | Yksikään vientiä harjoittava kiinalainen tuottaja ei kuitenkaan toimittanut pyydettyjä tietoja eikä toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(12)

Yksikään vientiä harjoittava kiinalainen tuottaja ei kuitenkaan toimittanut pyydettyjä tietoja eikä toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.

1.6   Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

| (13) | Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(13)

Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista.

| (14) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kahdelle unionin tuottajalle, joita pyynnön esittäjä edustaa. Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kummaltakin unionin tuottajalta. |
| --- | --- |

(14)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kahdelle unionin tuottajalle, joita pyynnön esittäjä edustaa. Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kummaltakin unionin tuottajalta.

| (15) | Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:


  Unionin tuottajat








  — | Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- | --- |

(15)

Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Unionin tuottajat

Unionin tuottajat

—

Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta

| — | Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Italia |
| --- | --- |

—

Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Italia

1.7   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (16) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2016 ja 30 päivän syyskuuta 2017 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(16)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2016 ja 30 päivän syyskuuta 2017 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

| (17) | Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva, tällä hetkellä CN-koodeihin 4114 10 10 ja 4114 10 90 kuuluva säämiskänahka ja yhdistelmäparkittu säämiskänahka, myös määrämuotoon leikattu, mukaan lukien crust-käsitelty säämiskänahka ja crust-käsitelty yhdistelmäparkittu säämiskänahka. Sitä käytetään pääasiassa puhdistukseen ja kiillottamiseen. |
| --- | --- |

(17)

Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva, tällä hetkellä CN-koodeihin 4114 10 10 ja 4114 10 90 kuuluva säämiskänahka ja yhdistelmäparkittu säämiskänahka, myös määrämuotoon leikattu, mukaan lukien crust-käsitelty säämiskänahka ja crust-käsitelty yhdistelmäparkittu säämiskänahka. Sitä käytetään pääasiassa puhdistukseen ja kiillottamiseen.

| (18) | Tutkimuksessa, kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa, vahvistettiin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella ja unionissa unionin tuotannonalan tuottamalla ja myymällä tuotteella on edelleen samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(18)

Tutkimuksessa, kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa, vahvistettiin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella ja unionissa unionin tuotannonalan tuottamalla ja myymällä tuotteella on edelleen samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

3.   POLKUMYYNTI

POLKUMYYNTI

| (19) | Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien harjoittaman polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(19)

Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien harjoittaman polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

| (20) | Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa (ks. (12) kappale), komissio arvioi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä saatavilla olevien tietojen pohjalta, erityisesti Eurostatilta saatujen tilastotietojen, Kiinan vientitietokannasta saatujen tietojen, tarkastelupyynnössä annettujen tietojen, julkisesti saatavilla olevien tietojen, kuten kiinalaisen tuottajan Henan Prosperin virallisen verkkosivuston (6), ja pyynnön esittäjältä tutkimuksen aikana saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(20)

Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa (ks. (12) kappale), komissio arvioi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä saatavilla olevien tietojen pohjalta, erityisesti Eurostatilta saatujen tilastotietojen, Kiinan vientitietokannasta saatujen tietojen, tarkastelupyynnössä annettujen tietojen, julkisesti saatavilla olevien tietojen, kuten kiinalaisen tuottajan Henan Prosperin virallisen verkkosivuston (6), ja pyynnön esittäjältä tutkimuksen aikana saatujen tietojen perusteella.

6

3.1   Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

3.1.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (21) | Kiinasta peräisin olevan tuonnin normaaliarvo määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti yleensä jossakin sellaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, käytettävän hinnan tai sen osalta määritetyn laskennallisen arvon perusteella tai tällaisesta kolmannesta maasta muihin maihin, myös unioniin, vietäessä käytetyn hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla. |
| --- | --- |

(21)

Kiinasta peräisin olevan tuonnin normaaliarvo määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti yleensä jossakin sellaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, käytettävän hinnan tai sen osalta määritetyn laskennallisen arvon perusteella tai tällaisesta kolmannesta maasta muihin maihin, myös unioniin, vietäessä käytetyn hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.

Normaaliarvo alkuperäisessä tutkimuksessa ja aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa

Normaaliarvo alkuperäisessä tutkimuksessa ja aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa

| (22) | Alkuperäisessä tutkimuksessa komissio käytti Amerikan yhdysvaltoja, jäljempänä ’Yhdysvallat’, vertailumaana ja määritti normaaliarvon yhteistyössä toimivan yhdysvaltalaisen säämiskänahan tuottajan hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(22)

Alkuperäisessä tutkimuksessa komissio käytti Amerikan yhdysvaltoja, jäljempänä ’Yhdysvallat’, vertailumaana ja määritti normaaliarvon yhteistyössä toimivan yhdysvaltalaisen säämiskänahan tuottajan hintojen perusteella.

| (23) | Tämän jälkeen ainoa Yhdysvalloissa toiminut säämiskänahan tuottaja on lopettanut toimintansa. Aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa komissio määritti tämän vuoksi normaaliarvon Intiasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräisten hintojen perusteella (koska Intia oli sillä hetkellä suurin tuoja unioniin). |
| --- | --- |

(23)

Tämän jälkeen ainoa Yhdysvalloissa toiminut säämiskänahan tuottaja on lopettanut toimintansa. Aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa komissio määritti tämän vuoksi normaaliarvon Intiasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräisten hintojen perusteella (koska Intia oli sillä hetkellä suurin tuoja unioniin).

Normaaliarvo nyt käsillä olevassa tutkimuksessa

Normaaliarvo nyt käsillä olevassa tutkimuksessa

| (24) | Nyt käsillä olevan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille, että se suunnitteli unionin hintojen käyttämistä normaaliarvon perustana. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille, että muita markkinatalousmaassa toimivia säämiskänahan tuottajia saattaa olla Intiassa, Nigeriassa, Turkissa ja Uudessa-Seelannissa. Näitä maita voitaisiin näin ollen pitää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitettuina kolmansina markkinatalousmaina, jäljempänä ’vertailumaat’. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Huomautuksia ei kuitenkaan saatu. |
| --- | --- |

(24)

Nyt käsillä olevan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille, että se suunnitteli unionin hintojen käyttämistä normaaliarvon perustana. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille, että muita markkinatalousmaassa toimivia säämiskänahan tuottajia saattaa olla Intiassa, Nigeriassa, Turkissa ja Uudessa-Seelannissa. Näitä maita voitaisiin näin ollen pitää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitettuina kolmansina markkinatalousmaina, jäljempänä ’vertailumaat’. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Huomautuksia ei kuitenkaan saatu.

| (25) | Komissio otti ensin yhteyden näiden mahdollisten vertailumaiden edustustoihin pyytääkseen niiden apua kunkin maan sellaisten tuottajien löytämiseksi, joita voitaisiin pyytää toimimaan yhteistyössä vertailumaan tuottajina. Tämän jälkeen se lähetti yhteistyöpyynnön kaikille näiden maiden tiedossa oleville säämiskänahan tuottajille eli seitsemälle tiedossa olevalle tuottajalle ja kahdelle tiedossa olevalle tuottajien järjestölle Intiassa, Uuden-Seelannin ainoalle tiedossa olevalle tuottajalle sekä Turkin ainoalle tiedossa olevalle tuottajalle. |
| --- | --- |

(25)

Komissio otti ensin yhteyden näiden mahdollisten vertailumaiden edustustoihin pyytääkseen niiden apua kunkin maan sellaisten tuottajien löytämiseksi, joita voitaisiin pyytää toimimaan yhteistyössä vertailumaan tuottajina. Tämän jälkeen se lähetti yhteistyöpyynnön kaikille näiden maiden tiedossa oleville säämiskänahan tuottajille eli seitsemälle tiedossa olevalle tuottajalle ja kahdelle tiedossa olevalle tuottajien järjestölle Intiassa, Uuden-Seelannin ainoalle tiedossa olevalle tuottajalle sekä Turkin ainoalle tiedossa olevalle tuottajalle.

| (26) | Vain yksi Intiassa toimiva säämiskänahan tuottaja suostui alustavasti toimimaan yhteistyössä. Se ei kuitenkaan täyttänyt komission lähettämää kyselylomaketta ja lopetti yhteistyön. Yksikään tiedossa olleista vertailumaiden säämiskänahan tuottajista, joihin komissio oli ottanut yhteyden, ei näin ollen lopulta toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(26)

Vain yksi Intiassa toimiva säämiskänahan tuottaja suostui alustavasti toimimaan yhteistyössä. Se ei kuitenkaan täyttänyt komission lähettämää kyselylomaketta ja lopetti yhteistyön. Yksikään tiedossa olleista vertailumaiden säämiskänahan tuottajista, joihin komissio oli ottanut yhteyden, ei näin ollen lopulta toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.

| (27) | Koska yksikään markkinatalousmaan tuottaja ei toiminut yhteistyössä, komissio päätti määrittää normaaliarvon saman menetelmän perusteella kuin edellisessä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa eli säämiskänahan suurimman tuojan unionin tuontihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(27)

Koska yksikään markkinatalousmaan tuottaja ei toiminut yhteistyössä, komissio päätti määrittää normaaliarvon saman menetelmän perusteella kuin edellisessä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa eli säämiskänahan suurimman tuojan unionin tuontihintojen perusteella.

| (28) | Tilastotietojen (7) perusteella Nigerian tuonnin määrä unioniin oli suurin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näin ollen normaaliarvo määritettiin Nigeriasta unioniin suuntautuvan tuonnin pohjalta. |
| --- | --- |

(28)

Tilastotietojen (7) perusteella Nigerian tuonnin määrä unioniin oli suurin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näin ollen normaaliarvo määritettiin Nigeriasta unioniin suuntautuvan tuonnin pohjalta.

7

3.1.2   Vientihinta

Vientihinta

| (29) | Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa (ks. (12) kappale), komissio arvioi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä saatavilla olevien tietojen pohjalta. Vientihinta määritettiin Kiinasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräisen tilastohinnan perusteella (8). |
| --- | --- |

(29)

Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa (ks. (12) kappale), komissio arvioi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä saatavilla olevien tietojen pohjalta. Vientihinta määritettiin Kiinasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräisen tilastohinnan perusteella (8).

8

3.1.3   Polkumyynti

Polkumyynti

| (30) | Komissio vertasi 3.1.1 kohdassa kuvattuun menetelmään perustuvaa normaaliarvoa 3.1.2 kohdassa kuvatun menetelmän mukaisesti määritettyyn vientihintaan. Polkumyyntilaskelmien tuloksena polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 118 prosenttia. |
| --- | --- |

(30)

Komissio vertasi 3.1.1 kohdassa kuvattuun menetelmään perustuvaa normaaliarvoa 3.1.2 kohdassa kuvatun menetelmän mukaisesti määritettyyn vientihintaan. Polkumyyntilaskelmien tuloksena polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 118 prosenttia.

3.1.4   Polkumyyntiä koskeva päätelmä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

Polkumyyntiä koskeva päätelmä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

| (31) | Vaikka määrät olivat vähäisempiä kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat jatkoivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla säämiskänahan vientiä unioniin polkumyyntihinnoilla. |
| --- | --- |

(31)

Vaikka määrät olivat vähäisempiä kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat jatkoivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla säämiskänahan vientiä unioniin polkumyyntihinnoilla.

3.2   Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden tarkastelu

Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden tarkastelu

| (32) | Komissio tutki, onko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Se tutki sitä varten tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia Kiinassa, kiinalaisten viejien käyttäytymistä muilla markkinoilla, tilannetta Kiinan kotimarkkinoilla ja unionin markkinoiden houkuttelevuutta. |
| --- | --- |

(32)

Komissio tutki, onko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Se tutki sitä varten tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia Kiinassa, kiinalaisten viejien käyttäytymistä muilla markkinoilla, tilannetta Kiinan kotimarkkinoilla ja unionin markkinoiden houkuttelevuutta.

| (33) | Koska yksikään tiedossa olleista säämiskänahan tuottajista ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, 34–44 kappaleessa esitettyjen päätelmien polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä on perustuttava muihin lähteisiin eli erityisesti Eurostatin tilastotietoihin, Kiinan vientitietokannan tietoihin, tarkastelupyynnössä annettuihin tietoihin, julkisesti saatavilla oleviin tietoihin, kuten kiinalaisen tuottajan Henan Prosperin viralliseen verkkosivustoon, ja pyynnön esittäjältä tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana saatuihin tietoihin. |
| --- | --- |

(33)

Koska yksikään tiedossa olleista säämiskänahan tuottajista ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, 34–44 kappaleessa esitettyjen päätelmien polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä on perustuttava muihin lähteisiin eli erityisesti Eurostatin tilastotietoihin, Kiinan vientitietokannan tietoihin, tarkastelupyynnössä annettuihin tietoihin, julkisesti saatavilla oleviin tietoihin, kuten kiinalaisen tuottajan Henan Prosperin viralliseen verkkosivustoon, ja pyynnön esittäjältä tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana saatuihin tietoihin.

3.2.1   Tuotantokapasiteetti

Tuotantokapasiteetti

| (34) | Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, komission käytettävissä olevat tuotantoa ja käyttämätöntä kapasiteettia koskevat tiedot perustuvat pyynnön esittäjän toimittamiin tietoihin ja julkisesti saatavilla oleviin tietoihin. |
| --- | --- |

(34)

Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, komission käytettävissä olevat tuotantoa ja käyttämätöntä kapasiteettia koskevat tiedot perustuvat pyynnön esittäjän toimittamiin tietoihin ja julkisesti saatavilla oleviin tietoihin.

| (35) | Näiden tietojen mukaan Kiinassa on merkittävästi säämiskänahan tuotantokapasiteettia. |
| --- | --- |

(35)

Näiden tietojen mukaan Kiinassa on merkittävästi säämiskänahan tuotantokapasiteettia.

| (36) | Ensinnäkin maailman suurin lampaannahantuotantoyritys eli Henan Prosper sijaitsee Kiinassa. Vaikka Henan Prosper käsittelee erilaisia nahkoja (myös nahkoja, jotka eivät kuulu tuotteen määritelmään), sillä on 30 000 nahan päivittäinen tuotantokapasiteetti. Henan Prosperin verkkosivuston mukaan tuotantokapasiteetti vastaa 7 miljoonan nahan vuotuista jalostuskapasiteettia (mikä vastaa noin 47,3 miljoonaa neliöjalkaa) (9). Sen palveluksessa on 3 600 työntekijää ja sillä on oma säämiskänahan parkituslaitos (10). Vaikka tietoja säämiskänahan tuotannon tarkasta osuudesta (ja kapasiteetista) osana kokonaistuotantoa ei ole saatavilla, sitä voidaan verrata unionin tuotannonalan säämiskänahan tuotantokapasiteettiin, joka oli 7–10 miljoonaa neliöjalkaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (11). |
| --- | --- |

(36)

Ensinnäkin maailman suurin lampaannahantuotantoyritys eli Henan Prosper sijaitsee Kiinassa. Vaikka Henan Prosper käsittelee erilaisia nahkoja (myös nahkoja, jotka eivät kuulu tuotteen määritelmään), sillä on 30 000 nahan päivittäinen tuotantokapasiteetti. Henan Prosperin verkkosivuston mukaan tuotantokapasiteetti vastaa 7 miljoonan nahan vuotuista jalostuskapasiteettia (mikä vastaa noin 47,3 miljoonaa neliöjalkaa) (9). Sen palveluksessa on 3 600 työntekijää ja sillä on oma säämiskänahan parkituslaitos (10). Vaikka tietoja säämiskänahan tuotannon tarkasta osuudesta (ja kapasiteetista) osana kokonaistuotantoa ei ole saatavilla, sitä voidaan verrata unionin tuotannonalan säämiskänahan tuotantokapasiteettiin, joka oli 7–10 miljoonaa neliöjalkaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (11).

9

10

11

| (37) | Toiseksi Kiinassa on pyynnön esittäjän toimittamien tietojen mukaan useita muita säämiskänahan tuottajia. Komissiolla ei ole käytettävissään tietoja kyseisten tuottajien tuotantokapasiteetista. Yrityksen Henan Prosper vuotuinen seitsemän miljoonan nahan kapasiteetti on kuitenkin jo yksistään suurempi kuin unionin koko kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. 53 kappaleessa oleva 1 taulukko). |
| --- | --- |

(37)

Toiseksi Kiinassa on pyynnön esittäjän toimittamien tietojen mukaan useita muita säämiskänahan tuottajia. Komissiolla ei ole käytettävissään tietoja kyseisten tuottajien tuotantokapasiteetista. Yrityksen Henan Prosper vuotuinen seitsemän miljoonan nahan kapasiteetti on kuitenkin jo yksistään suurempi kuin unionin koko kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. 53 kappaleessa oleva 1 taulukko).

| (38) | Näin ollen komissio päätteli, että kiinalaisten säämiskänahan tuottajien käytössä on riittävä tuotantokapasiteetti, jota voitaisiin käyttää säämiskänahan tuotantoon unioniin suuntautuvaa vientiä varten, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(38)

Näin ollen komissio päätteli, että kiinalaisten säämiskänahan tuottajien käytössä on riittävä tuotantokapasiteetti, jota voitaisiin käyttää säämiskänahan tuotantoon unioniin suuntautuvaa vientiä varten, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta.

3.2.2   Kiinalaisten viejien käyttäytyminen kolmansien maiden markkinoilla

Kiinalaisten viejien käyttäytyminen kolmansien maiden markkinoilla

| (39) | Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kiinalaiset tuottajat veivät merkittäviä määriä säämiskänahkaa unioniin ulkopuolisiin kolmansiin maihin, erityisesti Malesiaan, Bangladeshiin, Singaporeen, Vietnamiin, Japaniin ja Yhdysvaltoihin. Vientitietokannan mukaan viennin kokonaismäärä oli 5,1 miljoonaa neliöjalkaa säämiskänahkaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(39)

Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kiinalaiset tuottajat veivät merkittäviä määriä säämiskänahkaa unioniin ulkopuolisiin kolmansiin maihin, erityisesti Malesiaan, Bangladeshiin, Singaporeen, Vietnamiin, Japaniin ja Yhdysvaltoihin. Vientitietokannan mukaan viennin kokonaismäärä oli 5,1 miljoonaa neliöjalkaa säämiskänahkaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (40) | Komissio vertasi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tärkeimmille vientimarkkinoille viedyn säämiskänahan keskimääräistä hintaa unionin markkinoille suuntautuneen viennin keskihintaan. Vertailu tehtiin Kiinan vientitietokannan tarjoamien tietojen perusteella (12). |
| --- | --- |

(40)

Komissio vertasi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tärkeimmille vientimarkkinoille viedyn säämiskänahan keskimääräistä hintaa unionin markkinoille suuntautuneen viennin keskihintaan. Vertailu tehtiin Kiinan vientitietokannan tarjoamien tietojen perusteella (12).

12

| (41) | Kiinan vientitietokannassa ilmoitetut hinnat osoittivat huomattavia kilohinnan eroja eri maihin suuntautuvan viennin välillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Siitä kävi ilmi, että 72,8 prosenttia Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin määrästä tapahtui alempiin hintoihin verrattuna saman tuotteen unioniin suuntautuvaan vientiin, jonka todettiin tapahtuneen polkumyynnillä. Näin ollen Kiinasta kolmansiin maihin tapahtuva säämiskänahkojen vienti tapahtui vieläkin alhaisemmilla hinnoilla kuin vienti unioniin. |
| --- | --- |

(41)

Kiinan vientitietokannassa ilmoitetut hinnat osoittivat huomattavia kilohinnan eroja eri maihin suuntautuvan viennin välillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Siitä kävi ilmi, että 72,8 prosenttia Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin määrästä tapahtui alempiin hintoihin verrattuna saman tuotteen unioniin suuntautuvaan vientiin, jonka todettiin tapahtuneen polkumyynnillä. Näin ollen Kiinasta kolmansiin maihin tapahtuva säämiskänahkojen vienti tapahtui vieläkin alhaisemmilla hinnoilla kuin vienti unioniin.

3.2.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (42) | Ennen toimenpiteiden käyttöönottoa unionin markkinat olivat Kiinan perinteinen vientikohde. Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla (huhtikuu 2004 – maaliskuu 2005) Kiinasta unioniin tuleva tuonti oli 6,6 miljoonaa neliöjalkaa säämiskänahkaa eli yli 28-kertainen unioniin tulevan tuonnin nykytasoon nähden. |
| --- | --- |

(42)

Ennen toimenpiteiden käyttöönottoa unionin markkinat olivat Kiinan perinteinen vientikohde. Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla (huhtikuu 2004 – maaliskuu 2005) Kiinasta unioniin tuleva tuonti oli 6,6 miljoonaa neliöjalkaa säämiskänahkaa eli yli 28-kertainen unioniin tulevan tuonnin nykytasoon nähden.

| (43) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin markkinoiden keskimääräinen hintataso (0,99 euroa/neliöjalka) oli korkeampi kuin Kiinasta muille vientimarkkinoille tapahtuvan viennin keskimääräinen hinta, mikä viittaa siihen, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on taloudellinen kannustin siirtää vientiään unioniin, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(43)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin markkinoiden keskimääräinen hintataso (0,99 euroa/neliöjalka) oli korkeampi kuin Kiinasta muille vientimarkkinoille tapahtuvan viennin keskimääräinen hinta, mikä viittaa siihen, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on taloudellinen kannustin siirtää vientiään unioniin, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta.

| (44) | Kun otetaan huomioon, että unioni oli kiinalaisten perinteinen markkina ennen toimenpiteiden käyttöönottoa ja otetaan huomioon sen (korkeat) hinnat, komissio katsoo, että jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta, unionin markkinoista tulee kiinalaisten tuottajien kannalta houkuttelevampia ja on todennäköistä, että ne yrittäisivät lisätä myyntiään unioniin hyödyntämällä niiden käytettävissä olevaa kapasiteettia sen sijaan, että ne aloittaisivat viennin muille markkinoille. |
| --- | --- |

(44)

Kun otetaan huomioon, että unioni oli kiinalaisten perinteinen markkina ennen toimenpiteiden käyttöönottoa ja otetaan huomioon sen (korkeat) hinnat, komissio katsoo, että jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta, unionin markkinoista tulee kiinalaisten tuottajien kannalta houkuttelevampia ja on todennäköistä, että ne yrittäisivät lisätä myyntiään unioniin hyödyntämällä niiden käytettävissä olevaa kapasiteettia sen sijaan, että ne aloittaisivat viennin muille markkinoille.

3.2.4   Polkumyyntiä ja polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

Polkumyyntiä ja polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (45) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta jatkui unionin markkinoille polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Se osoitti myös, että Kiinan tuotantokapasiteetti oli hyvin merkittävä verrattuna unionin kulutukseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä kapasiteetti todennäköisesti suunnattaisiin ainakin osittain unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(45)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta jatkui unionin markkinoille polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Se osoitti myös, että Kiinan tuotantokapasiteetti oli hyvin merkittävä verrattuna unionin kulutukseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä kapasiteetti todennäköisesti suunnattaisiin ainakin osittain unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (46) | Lisäksi Kiinan vientihinnat muille markkinoille olivat alemmat kuin vientihinnat unioniin. Tällainen kiinalaisten viejien hinnoittelukäytös kolmansilla markkinoilla tukee havaintoa polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä unionin markkinoilla, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(46)

Lisäksi Kiinan vientihinnat muille markkinoille olivat alemmat kuin vientihinnat unioniin. Tällainen kiinalaisten viejien hinnoittelukäytös kolmansilla markkinoilla tukee havaintoa polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä unionin markkinoilla, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (47) | Myös unionin markkinoiden houkuttelevuus kokonsa ja hintojensa suhteen viittasi lopuksi siihen, että riskinä on Kiinasta peräisin olevan viennin suuntaaminen unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(47)

Myös unionin markkinoiden houkuttelevuus kokonsa ja hintojensa suhteen viittasi lopuksi siihen, että riskinä on Kiinasta peräisin olevan viennin suuntaaminen unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

| (48) | Tämän vuoksi komissio päätteli, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kumoaminen johtaisi suurella todennäköisyydellä Kiinasta polkumyynnillä tulevaan merkittävään tuontiin eli polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys oli suuri. |
| --- | --- |

(48)

Tämän vuoksi komissio päätteli, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kumoaminen johtaisi suurella todennäköisyydellä Kiinasta polkumyynnillä tulevaan merkittävään tuontiin eli polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys oli suuri.

4.   VAHINKO

VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (49) | Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti kaksi tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. |
| --- | --- |

(49)

Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti kaksi tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

| (50) | Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 4–5 miljoonaa neliöjalkaa. Komissio vahvisti luvun unionin tuotannonalaa koskevien kaikkien käytettävissä olevien tietojen eli kahdelta yhteistyössä toimineelta unionin tuottajalta tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen perusteella. Näiden kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan osuus unionin kokonaistuotannosta on 100 prosenttia. |
| --- | --- |

(50)

Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 4–5 miljoonaa neliöjalkaa. Komissio vahvisti luvun unionin tuotannonalaa koskevien kaikkien käytettävissä olevien tietojen eli kahdelta yhteistyössä toimineelta unionin tuottajalta tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen perusteella. Näiden kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan osuus unionin kokonaistuotannosta on 100 prosenttia.

| (51) | Koska mikro- ja makrotalouteen liittyvät vahinkoindikaattorit perustuvat vain kahden yrityksen tietoihin, ne esitetään indeksoidussa muodossa luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(51)

Koska mikro- ja makrotalouteen liittyvät vahinkoindikaattorit perustuvat vain kahden yrityksen tietoihin, ne esitetään indeksoidussa muodossa luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.

4.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (52) | Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän todennetun tuotemäärän ja Eurostatin tuontitietojen perusteella. |
| --- | --- |

(52)

Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän todennetun tuotemäärän ja Eurostatin tuontitietojen perusteella.

| (53) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Unionin kulutus (neliöjalkaa) | 2014 | 2015 | 2016 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kokonaiskulutus (tuhatta neliöjalkaa) | 25 000 –35 000 | 30 000 –40 000 | 35 000 –45 000 | 40 000 –50 000 |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 113 | 127 | 141 |
| Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja Eurostatin tiedot. |

(53)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Unionin kulutus (neliöjalkaa)

Unionin kulutus (neliöjalkaa)

2014

2015

2016

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kokonaiskulutus (tuhatta neliöjalkaa)

25 000 –35 000

30 000 –40 000

35 000 –45 000

40 000 –50 000

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

113

113

127

127

141

141

Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja Eurostatin tiedot.

Lähde:

| (54) | Unionin kulutus kasvoi tasaisesti 13–14 prosentin vuosivauhtia ja kaikkiaan 41 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(54)

Unionin kulutus kasvoi tasaisesti 13–14 prosentin vuosivauhtia ja kaikkiaan 41 prosenttia tarkastelujakson aikana.

4.3   Tuonti Kiinasta

Tuonti Kiinasta

4.3.1   Määrä ja markkinaosuus

Määrä ja markkinaosuus

| (55) | Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tuontitietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin 52–54 kappaleen mukaisesti määritetyn unionin kulutuksen perusteella. |
| --- | --- |

(55)

Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tuontitietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin 52–54 kappaleen mukaisesti määritetyn unionin kulutuksen perusteella.

| (56) | Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tuonnin määrä (neliöjalkaa) ja markkinaosuus | 2014 | 2015 | 2016 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa) | 3 230 | 403 | 293 | 230 |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 12 | 9 | 7 |
| Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus (%) | 10–15 | 0–5 | 0–5 | 0–5 |
| Lähde: Eurostatin tiedot. |

(56)

Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Tuonnin määrä (neliöjalkaa) ja markkinaosuus

Tuonnin määrä (neliöjalkaa) ja markkinaosuus

2014

2015

2016

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa)

3 230

403

293

230

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

12

12

9

9

7

7

Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus (%)

10–15

0–5

0–5

0–5

Lähde: Eurostatin tiedot.

Lähde:

| (57) | Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni voimakkaasti eli vuoden 2014 noin 3,2 miljoonaan neliöjalasta 0,2 neliöjalkaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli 93 prosentilla, ja markkinaosuus laski vastaavasti 10–15 prosentista 0–5 prosenttiin tarkastelujakson aikana. Kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on tällä hetkellä hyvin pieni markkinaosuus, mikä tukee ajatusta voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tehokkuudesta. |
| --- | --- |

(57)

Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni voimakkaasti eli vuoden 2014 noin 3,2 miljoonaan neliöjalasta 0,2 neliöjalkaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli 93 prosentilla, ja markkinaosuus laski vastaavasti 10–15 prosentista 0–5 prosenttiin tarkastelujakson aikana. Kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on tällä hetkellä hyvin pieni markkinaosuus, mikä tukee ajatusta voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tehokkuudesta.

4.3.2   Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (58) | Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen perusteella. Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontihinnat (euroa/neliöjalka) | 2014 | 2015 | 2016 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin hinta (euroa/neliöjalka) | 0,06 | 0,24 | 0,28 | 0,39 |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 417 | 490 | 668 |
| Lähde: Eurostatin tiedot. |

(58)

Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen perusteella. Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontihinnat (euroa/neliöjalka)

Tuontihinnat (euroa/neliöjalka)

2014

2015

2016

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin hinta (euroa/neliöjalka)

0,06

0,24

0,28

0,39

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

417

417

490

490

668

668

Lähde: Eurostatin tiedot.

Lähde:

| (59) | Tuontihinnat kohosivat jatkuvasti tarkastelujakson aikana. On kuitenkin huomattava, että perusvuosi osoittaa melko alhaista rahallista arvoa. |
| --- | --- |

(59)

Tuontihinnat kohosivat jatkuvasti tarkastelujakson aikana. On kuitenkin huomattava, että perusvuosi osoittaa melko alhaista rahallista arvoa.

| (60) | Hintojen alittavuuden arvioimiseksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla suuntautuvan myynnin hinnan painotettua keskiarvoa verrattiin kiinalaisten viejien vastaavaan tuontihinnan painotettuun keskiarvoon. Vertailua varten unionin tuotannonalan myyntihintoja on oikaistu varsinkin hyvityslaskujen, toimitus- ja pakkauskustannusten sekä palkkioiden osalta noudettuna lähettäjältä -tasolle. Kiinasta tulevan tuonnin hinta on saatu Eurostatilta ja se on oikaistu tullin ja tuonnin jälkeisten kustannusten osalta. |
| --- | --- |

(60)

Hintojen alittavuuden arvioimiseksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla suuntautuvan myynnin hinnan painotettua keskiarvoa verrattiin kiinalaisten viejien vastaavaan tuontihinnan painotettuun keskiarvoon. Vertailua varten unionin tuotannonalan myyntihintoja on oikaistu varsinkin hyvityslaskujen, toimitus- ja pakkauskustannusten sekä palkkioiden osalta noudettuna lähettäjältä -tasolle. Kiinasta tulevan tuonnin hinta on saatu Eurostatilta ja se on oikaistu tullin ja tuonnin jälkeisten kustannusten osalta.

| (61) | Vertailu osoitti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat olivat 36,6 prosenttia unionin tuotannonalan hintoja alempia, kun otetaan huomioon voimassa oleva polkumyyntitulli. |
| --- | --- |

(61)

Vertailu osoitti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat olivat 36,6 prosenttia unionin tuotannonalan hintoja alempia, kun otetaan huomioon voimassa oleva polkumyyntitulli.

4.4   Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

| (62) | Muista kolmansista maista tuleva tuonti kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuonti kolmansista maista











  Maa | | 2014 | 2015 | 2016 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intia | Määrä (tuhatta neliöjalkaa) | 10 940 | 11 280 | 11 423 | 10 907 |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 103 | 104 | 100 |
| Markkinaosuus (%) | 35–40 | 30–35 | 25–30 | 25–30 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka) | 0,55 | 0,53 | 0,61 | 0,65 |
| Turkki | Määrä (tuhatta neliöjalkaa) | 2 157 | 2 360 | 2 720 | 2 043 |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 109 | 126 | 95 |
| Markkinaosuus (%) | 5–10 | 5–10 | 5–10 | 0–5 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka) | 1,16 | 0,91 | 0,64 | 0,64 |
| Nigeria | Määrä (tuhatta neliöjalkaa) | 3 663 | 8 890 | 15 930 | 22 607 |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 243 | 435 | 617 |
| Markkinaosuus (%) | 10–15 | 25–30 | 40–45 | 50–55 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka) | 0,38 | 0,73 | 0,96 | 0,85 |
| Uusi-Seelanti | Määrä (tuhatta neliöjalkaa) | 1 833 | 2 127 | 1 673 | 1 783 |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 116 | 91 | 97 |
| Markkinaosuus (%) | 5–10 | 5–10 | 0–5 | 0–5 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka) | 0,72 | 0,89 | 0,78 | 0,74 |
| Pakistan | Määrä (tuhatta neliöjalkaa) | 1 480 | 927 | 517 | 727 |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 63 | 35 | 49 |
| Markkinaosuus (%) | 0–5 | 0–5 | 0–5 | 0–5 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka) | 0,66 | 0,88 | 0,87 | 0,82 |
| Muu maailma | Määrä (tuhatta neliöjalkaa) | 2 823 | 4 920 | 2 123 | 903 |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 174 | 75 | 32 |
| Markkinaosuus (%) | 5–10 | 10–15 | 5–10 | 0–5 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka) | 0,57 | 0,43 | 0,50 | 0,85 |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä Kiinaa lukuun ottamatta | Määrä (tuhatta neliöjalkaa) | 26 127 | 30 907 | 34 680 | 39 200 |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 118 | 133 | 150 |
| Markkinaosuus (%) | 75–80 | 85–90 | 85–90 | 90–95 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka) | 0,54 | 0,63 | 0,78 | 0,77 |
| Lähde: Eurostatin tiedot ja kyselylomakevastaukset. |

(62)

Muista kolmansista maista tuleva tuonti kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

Maa

2014

2015

2016

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Intia

Määrä (tuhatta neliöjalkaa)

10 940

11 280

11 423

10 907

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

103

103

104

104

100

100

Markkinaosuus (%)

35–40

30–35

25–30

25–30

Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)

0,55

0,53

0,61

0,65

Turkki

Määrä (tuhatta neliöjalkaa)

2 157

2 360

2 720

2 043

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

109

109

126

126

95

95

Markkinaosuus (%)

5–10

5–10

5–10

0–5

Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)

1,16

0,91

0,64

0,64

Nigeria

Määrä (tuhatta neliöjalkaa)

3 663

8 890

15 930

22 607

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

243

243

435

435

617

617

Markkinaosuus (%)

10–15

25–30

40–45

50–55

Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)

0,38

0,73

0,96

0,85

Uusi-Seelanti

Määrä (tuhatta neliöjalkaa)

1 833

2 127

1 673

1 783

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

116

116

91

91

97

97

Markkinaosuus (%)

5–10

5–10

0–5

0–5

Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)

0,72

0,89

0,78

0,74

Pakistan

Määrä (tuhatta neliöjalkaa)

1 480

927

517

727

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

63

63

35

35

49

49

Markkinaosuus (%)

0–5

0–5

0–5

0–5

Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)

0,66

0,88

0,87

0,82

Muu maailma

Määrä (tuhatta neliöjalkaa)

2 823

4 920

2 123

903

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

174

174

75

75

32

32

Markkinaosuus (%)

5–10

10–15

5–10

0–5

Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)

0,57

0,43

0,50

0,85

Kaikki kolmannet maat yhteensä Kiinaa lukuun ottamatta

Määrä (tuhatta neliöjalkaa)

26 127

30 907

34 680

39 200

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

118

118

133

133

150

150

Markkinaosuus (%)

75–80

85–90

85–90

90–95

Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)

0,54

0,63

0,78

0,77

Lähde: Eurostatin tiedot ja kyselylomakevastaukset.

Lähde:

| (63) | Tarkastelujakson aikana muista kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärä kasvoi jatkuvasti noin 26 miljoonasta neliöjalasta vuonna 2014 noin 39 miljoonaan neliöjalkaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli 50 prosenttia. Tällaisen tuonnin osuus unionin markkinoista oli 90–95 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (suurempi kuin vuoden 2014 osuus, joka oli 75–80 prosenttia). Yhdessä tarkasteltuna muut kolmannet maat näyttävät saaneen täyden hyödyn 54 kappaleessa tarkoitetusta unionin kulutuksen 41 prosentin kasvusta. |
| --- | --- |

(63)

Tarkastelujakson aikana muista kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärä kasvoi jatkuvasti noin 26 miljoonasta neliöjalasta vuonna 2014 noin 39 miljoonaan neliöjalkaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli 50 prosenttia. Tällaisen tuonnin osuus unionin markkinoista oli 90–95 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (suurempi kuin vuoden 2014 osuus, joka oli 75–80 prosenttia). Yhdessä tarkasteltuna muut kolmannet maat näyttävät saaneen täyden hyödyn 54 kappaleessa tarkoitetusta unionin kulutuksen 41 prosentin kasvusta.

| (64) | Maakohtaisesti suurin markkinaosuus, 52,5 prosenttia, on Nigeriasta peräisin olevalla tuonnilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Muut tärkeimmät säämiskänahan lähteet unionissa olivat Intia, Turkki ja Uusi-Seelanti. |
| --- | --- |

(64)

Maakohtaisesti suurin markkinaosuus, 52,5 prosenttia, on Nigeriasta peräisin olevalla tuonnilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Muut tärkeimmät säämiskänahan lähteet unionissa olivat Intia, Turkki ja Uusi-Seelanti.

| (65) | Nigeriasta tuleva tuonti on syytä mainita erikseen. Määrät ovat kasvaneet voimakkaasti, ovat jatkuvassa kasvussa ja lähes viisinkertaistuneet tarkastelujaksolla. Itse asiassa vain Nigerian markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla. Vuonna 2014 Nigerian tuonnin markkinaosuus oli 12 prosenttia, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla joka toinen myyty säämiskänahka oli peräisin Nigeriasta. |
| --- | --- |

(65)

Nigeriasta tuleva tuonti on syytä mainita erikseen. Määrät ovat kasvaneet voimakkaasti, ovat jatkuvassa kasvussa ja lähes viisinkertaistuneet tarkastelujaksolla. Itse asiassa vain Nigerian markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla. Vuonna 2014 Nigerian tuonnin markkinaosuus oli 12 prosenttia, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla joka toinen myyty säämiskänahka oli peräisin Nigeriasta.

4.5   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.5.1   Yleisiä huomioita

Yleisiä huomioita

| (66) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(66)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (67) | Vahingon määrittämistä varten komissio ei tehnyt eroa makro- ja mikrotaloudellisten vahinkoindikaattoreiden välillä, koska perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin tuotannonala muodostui ainoastaan kahdesta tuottajasta. Komissio arvioi taloudelliset indikaattorit näitä kahta tuottajaa koskevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(67)

Vahingon määrittämistä varten komissio ei tehnyt eroa makro- ja mikrotaloudellisten vahinkoindikaattoreiden välillä, koska perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin tuotannonala muodostui ainoastaan kahdesta tuottajasta. Komissio arvioi taloudelliset indikaattorit näitä kahta tuottajaa koskevien tietojen perusteella.

| (68) | Vahinkoindikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus, työvoimakustannukset, polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä, yksikköhinnat, yksikkökustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. Ne analysoidaan seuraavasti. |
| --- | --- |

(68)

Vahinkoindikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus, työvoimakustannukset, polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä, yksikköhinnat, yksikkökustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. Ne analysoidaan seuraavasti.

4.5.2   Vahinkoindikaattorit

Vahinkoindikaattorit

4.5.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (69) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2014 | 2015 | 2016 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tuhatta neliöjalkaa) | 3 000 –4 000 | 4 000 –5 000 | 4 000 –5 000 | 4 000 –5 000 |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 128 | 122 | 120 |
| Tuotantokapasiteetti (tuhatta neliöjalkaa) | 7 000 –10 000 | 7 000 –10 000 | 7 000 –10 000 | 7 000 –10 000 |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 40–50 | 50–60 | 50–60 | 50–60 |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 128 | 122 | 120 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

(69)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2014

2015

2016

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tuhatta neliöjalkaa)

3 000 –4 000

4 000 –5 000

4 000 –5 000

4 000 –5 000

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

128

128

122

122

120

120

Tuotantokapasiteetti (tuhatta neliöjalkaa)

7 000 –10 000

7 000 –10 000

7 000 –10 000

7 000 –10 000

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapasiteetin käyttöaste (%)

40–50

50–60

50–60

50–60

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

128

128

122

122

120

120

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

Lähde:

| (70) | Unionin tuotannonalan tuotantomäärä lisääntyi 20 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(70)

Unionin tuotannonalan tuotantomäärä lisääntyi 20 prosenttia tarkastelujakson aikana.

| (71) | Tuotantokapasiteetti pysyi vakaana vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, ja kapasiteetin käyttöaste vaihteli tuotantotasojen mukaisesti samalla kaudella. Vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä kapasiteetin käyttöaste yleisesti kasvoi, mutta pysyi alhaisena aiempaan nähden. Olisi huomattava, että alhaiset käyttöasteet vaikuttavat yleensä yksikkökohtaisiin kustannuksiin, sillä yleiskustannukset kohdistuvat vaatimattomiin tuotantomääriin. |
| --- | --- |

(71)

Tuotantokapasiteetti pysyi vakaana vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, ja kapasiteetin käyttöaste vaihteli tuotantotasojen mukaisesti samalla kaudella. Vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä kapasiteetin käyttöaste yleisesti kasvoi, mutta pysyi alhaisena aiempaan nähden. Olisi huomattava, että alhaiset käyttöasteet vaikuttavat yleensä yksikkökohtaisiin kustannuksiin, sillä yleiskustannukset kohdistuvat vaatimattomiin tuotantomääriin.

4.5.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (72) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja unionin markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus | 2014 | 2015 | 2016 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille (tuhatta neliöjalkaa) | 4 000 –5 000 | 3 000 –4 000 | 3 000 –4 000 | 3 000 –4 000 |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 82 | 89 | 90 |
| Markkinaosuus (%) | 10–15 | 10–15 | 10–15 | 5–10 |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 72 | 71 | 63 |
| Lähde: Eurostatin tiedot ja kyselylomakevastaukset. |

(72)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja unionin markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus

2014

2015

2016

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille (tuhatta neliöjalkaa)

4 000 –5 000

3 000 –4 000

3 000 –4 000

3 000 –4 000

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

82

82

89

89

90

90

Markkinaosuus (%)

10–15

10–15

10–15

5–10

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

72

72

71

71

63

63

Lähde: Eurostatin tiedot ja kyselylomakevastaukset.

Lähde:

| (73) | Unionin myyntimäärä ei yleisesti vastannut kulutuksessa havaittua kasvusuuntausta. Vaikka unionin kulutus kasvoi tarkastelujakson 41 prosenttia (ks. kappale 54 edellä), unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen myyntimäärä riippumattomille asiakkaille unionin markkinoilla laski 10 prosenttia samalla kaudella, mikä näkyi kyseisellä kaudella unionin tuotannonalan huomattavana markkinaosuuden menetyksenä unionissa. |
| --- | --- |

(73)

Unionin myyntimäärä ei yleisesti vastannut kulutuksessa havaittua kasvusuuntausta. Vaikka unionin kulutus kasvoi tarkastelujakson 41 prosenttia (ks. kappale 54 edellä), unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen myyntimäärä riippumattomille asiakkaille unionin markkinoilla laski 10 prosenttia samalla kaudella, mikä näkyi kyseisellä kaudella unionin tuotannonalan huomattavana markkinaosuuden menetyksenä unionissa.

4.5.2.3   Työllisyys ja tuottavuus

| (74) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Työllisyys ja tuottavuus | 2014 | 2015 | 2016 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 50–60 | 60–70 | 60–70 | 70–80 |
| Indeksi (2014 = 100) | 100 | 122 | 122 | 151 |
| Tuottavuus (neliöjalkaa/työntekijä) | 70–80 | 70–80 | 70–80 | 50–60 |
| Indeksi | 100 | 105 | 100 | 79 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

(74)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2014

2015

2016

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

50–60

60–70

60–70

70–80

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

122

122

122

122

151

151

Tuottavuus (neliöjalkaa/työntekijä)

70–80

70–80

70–80

50–60

Indeksi

Indeksi

100

100

105

105

100

100

79

79

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

Lähde:

| (75) | Unionin tuotannonalan työllisyys kasvoi tarkastelujaksolla 51 prosenttia. Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotoksena työntekijää kohti vuodessa supistui kuitenkin 21 prosenttia, koska työllisyys kasvoi nopeammin kuin tuotanto. |
| --- | --- |

(75)

Unionin tuotannonalan työllisyys kasvoi tarkastelujaksolla 51 prosenttia. Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotoksena työntekijää kohti vuodessa supistui kuitenkin 21 prosenttia, koska työllisyys kasvoi nopeammin kuin tuotanto.

4.5.2.4   Polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (76) | Edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat, että vuodesta 2006 lähtien voimassa olleista polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta unionin tuotannonalan talous- ja rahoitustilanne on pysynyt erittäin heikkona ja vahingollisena. Näin ollen tuotannonala ei ole pystynyt täysin toipumista aiemmasta polkumyynnistä. Koska Kiinasta peräisin olevien säämiskänahkojen tuonnissa todettu polkumyyntimarginaali on tällä hetkellä suuri, katsotaan, että unionin tuotannonala on nykyisistä pienistä tuonti määristä huolimatta edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tulevan tuonnin vahingollisille vaikutuksille. |
| --- | --- |

(76)

Edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat, että vuodesta 2006 lähtien voimassa olleista polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta unionin tuotannonalan talous- ja rahoitustilanne on pysynyt erittäin heikkona ja vahingollisena. Näin ollen tuotannonala ei ole pystynyt täysin toipumista aiemmasta polkumyynnistä. Koska Kiinasta peräisin olevien säämiskänahkojen tuonnissa todettu polkumyyntimarginaali on tällä hetkellä suuri, katsotaan, että unionin tuotannonala on nykyisistä pienistä tuonti määristä huolimatta edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tulevan tuonnin vahingollisille vaikutuksille.

4.5.2.5   Kotimarkkinahinnat ja niihin vaikuttavat hinnat

| (77) | Unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Myyntihinnat unionissa | 2014 | 2015 | 2016 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa

  Indeksi (2014 = 100) | 100 | 107 | 101 | 106 |
| Tuotannon yksikkökustannukset

  Indeksi (2014 = 100) | 100 | 110 | 100 | 107 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

(77)

Unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Myyntihinnat unionissa

Myyntihinnat unionissa

2014

2015

2016

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

107

107

101

101

106

106

Tuotannon yksikkökustannukset

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

110

110

100

100

107

107

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

Lähde:

| (78) | Unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat nousivat tarkastelujakson aikana 6 prosenttia. Samaan aikaan unionin tuotannonalalla tuotannon yksikkökohtaiset kustannukset nousivat 7 prosenttia. Tärkein syy oli raaka-aineiden (eli nahan) hintojen nousu. |
| --- | --- |

(78)

Unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat nousivat tarkastelujakson aikana 6 prosenttia. Samaan aikaan unionin tuotannonalalla tuotannon yksikkökohtaiset kustannukset nousivat 7 prosenttia. Tärkein syy oli raaka-aineiden (eli nahan) hintojen nousu.

4.5.2.6   Työvoimakustannukset

| (79) | Unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2014 | 2015 | 2016 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

  Indeksi (2014 = 100) | 100 | 89 | 84 | 72 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

(79)

Unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2014

2015

2016

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

89

89

84

84

72

72

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

Lähde:

| (80) | Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden supistuivat tarkastelujakson aikana 28 prosenttia. |
| --- | --- |

(80)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden supistuivat tarkastelujakson aikana 28 prosenttia.

4.5.2.7   Varastot

| (81) | Unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Varastot | 2014 | 2015 | 2016 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot

  Indeksi (2014 = 100) | 100 | 153 | 155 | 153 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

(81)

Unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Varastot

Varastot

2014

2015

2016

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

153

153

155

155

153

153

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

Lähde:

| (82) | Unionin tuotannonalan loppuvarastot kasvoivat merkittävästi eli 53 prosenttia vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(82)

Unionin tuotannonalan loppuvarastot kasvoivat merkittävästi eli 53 prosenttia vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

4.5.2.8   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (83) | Unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2014 | 2015 | 2016 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettovoitto myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa

  Indeksi (2014 = 100) | – 100 | – 137 | – 89 | – 108 |
| Kassavirta

  Indeksi (2014 = 100) | 100 | – 287 | – 76 | – 132 |
| Investoinnit

  Indeksi (2014 = 100) | 100 | 174 | 26 | 94 |
| Investointien tuotto

  Indeksi (2014 = 100) | – 100 | – 107 | – 150 | – 257 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

(83)

Unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2014

2015

2016

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Nettovoitto myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

– 100

– 100

– 137

– 137

– 89

– 89

– 108

– 108

Kassavirta

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

– 287

– 287

– 76

– 76

– 132

– 132

Investoinnit

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

100

100

174

174

26

26

94

94

Investointien tuotto

Indeksi (2014 = 100)

Indeksi (2014 = 100)

– 100

– 100

– 107

– 107

– 150

– 150

– 257

– 257

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

Lähde:

| (84) | Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuotannonala teki tappiota koko tarkastelujakson. Vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tappioita koitui jatkuvasti ja ne lisääntyivät 8 prosenttia. Tämä negatiivinen suuntaus osui ajallisesti yksiin 54 kappaleessa selitetyn unionin kulutuksen dynaamisen kasvun kanssa. Kuten 64 kappaleessa todetaan, kasvu kohdistui lähes kokonaan kolmansista maista peräisin olevaan tuontiin. |
| --- | --- |

(84)

Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuotannonala teki tappiota koko tarkastelujakson. Vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tappioita koitui jatkuvasti ja ne lisääntyivät 8 prosenttia. Tämä negatiivinen suuntaus osui ajallisesti yksiin 54 kappaleessa selitetyn unionin kulutuksen dynaamisen kasvun kanssa. Kuten 64 kappaleessa todetaan, kasvu kohdistui lähes kokonaan kolmansista maista peräisin olevaan tuontiin.

| (85) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Tämä operatiivisen toiminnan nettokassavirta väheni merkittävästi tarkastelujaksolla, mitä pääosin selittyy huomattavilla tappioilla. |
| --- | --- |

(85)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Tämä operatiivisen toiminnan nettokassavirta väheni merkittävästi tarkastelujaksolla, mitä pääosin selittyy huomattavilla tappioilla.

| (86) | Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Investointien tuotto oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(86)

Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Investointien tuotto oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan.

| (87) | Tarkastelujakson aikana tehtyjä investointeja ei käytetty tuotantokapasiteetin lisäämiseen, vaan mahdolliset investoinnit suunnattiin pääosin jo olemassa olevan kapasiteetin ylläpitoon ja ajan tasalle saattamiseen. Vuoden 2015 luvut ovat huomattavan suuria, koska yhden unionin tuottajan tuotantolaitokset siirrettiin jäsenvaltiosta toiseen. |
| --- | --- |

(87)

Tarkastelujakson aikana tehtyjä investointeja ei käytetty tuotantokapasiteetin lisäämiseen, vaan mahdolliset investoinnit suunnattiin pääosin jo olemassa olevan kapasiteetin ylläpitoon ja ajan tasalle saattamiseen. Vuoden 2015 luvut ovat huomattavan suuria, koska yhden unionin tuottajan tuotantolaitokset siirrettiin jäsenvaltiosta toiseen.

| (88) | Tarkastelujaksolla aiheutuneet tappiot vaikuttivat tuotannonalan kykyyn hankkia pääomaa. |
| --- | --- |

(88)

Tarkastelujaksolla aiheutuneet tappiot vaikuttivat tuotannonalan kykyyn hankkia pääomaa.

4.5.3   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (89) | Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne pysyi epävarmana tarkastelujakson aikana. Erityisesti tietyt unionin tuotannonalan indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, osoittivat huomattavan negatiivisia tuloksia. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni myös huomattavasti. Markkinaosuuden negatiivinen kehitys osui samaan aikaan säämiskänahan kysynnän yleisen kasvun kanssa unionin markkinoilla, mikä hyödytti muista kolmansista maista kuin Kiinasta peräisin olevaa tuontia. Jotkin havaituista negatiivisista suuntauksista voidaan selittää useiden tekijöiden yhteisvaikutuksena, jotka yhdessä edelleen heikensivät unionin tuotannonalan tilaa, joka oli yhä heikko tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näistä tekijöistä huomattavin oli Nigeriasta unionin tuotannonalan hintoja alhaisempiin hintoihin tulevan tuonnin voimakas kasvu. |
| --- | --- |

(89)

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne pysyi epävarmana tarkastelujakson aikana. Erityisesti tietyt unionin tuotannonalan indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, osoittivat huomattavan negatiivisia tuloksia. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni myös huomattavasti. Markkinaosuuden negatiivinen kehitys osui samaan aikaan säämiskänahan kysynnän yleisen kasvun kanssa unionin markkinoilla, mikä hyödytti muista kolmansista maista kuin Kiinasta peräisin olevaa tuontia. Jotkin havaituista negatiivisista suuntauksista voidaan selittää useiden tekijöiden yhteisvaikutuksena, jotka yhdessä edelleen heikensivät unionin tuotannonalan tilaa, joka oli yhä heikko tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näistä tekijöistä huomattavin oli Nigeriasta unionin tuotannonalan hintoja alhaisempiin hintoihin tulevan tuonnin voimakas kasvu.

| (90) | Muutamat vahinkoindikaattorit kehittyivät tarkastelujaksolla positiivisesti. Tuotantomäärä kasvoi 20 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste 9 prosenttia. Nämä lisäykset eivät kuitenkaan johtaneet myynnin kasvuun unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(90)

Muutamat vahinkoindikaattorit kehittyivät tarkastelujaksolla positiivisesti. Tuotantomäärä kasvoi 20 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste 9 prosenttia. Nämä lisäykset eivät kuitenkaan johtaneet myynnin kasvuun unionin markkinoilla.

| (91) | Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni voimakkaasti tarkastelujaksolla eli vuoden 2014 yli 3 miljoonasta neliöjalasta noin 230 000:een neliöjalkaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä merkitsi markkinaosuuden laskua 10–15 prosentista 0–5 prosenttiin tarkastelujakson aikana, kolmansista maista tulevan tuonnin kokonaismäärä kasvoi merkittävästi. |
| --- | --- |

(91)

Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni voimakkaasti tarkastelujaksolla eli vuoden 2014 yli 3 miljoonasta neliöjalasta noin 230 000:een neliöjalkaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä merkitsi markkinaosuuden laskua 10–15 prosentista 0–5 prosenttiin tarkastelujakson aikana, kolmansista maista tulevan tuonnin kokonaismäärä kasvoi merkittävästi.

| (92) | Tämän vuoksi on todennäköistä, että tällainen kolmansista maista tulevan tuonnin lisääntyminen on estänyt unionin tuotannonalan elpymisen Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiemmin aiheuttamasta vahingollisesta vaikutuksesta, erityisesti vuodesta 2015 alkaen, kun Kiinasta tuleva tuonti alkoi vähentyä. |
| --- | --- |

(92)

Tämän vuoksi on todennäköistä, että tällainen kolmansista maista tulevan tuonnin lisääntyminen on estänyt unionin tuotannonalan elpymisen Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiemmin aiheuttamasta vahingollisesta vaikutuksesta, erityisesti vuodesta 2015 alkaen, kun Kiinasta tuleva tuonti alkoi vähentyä.

| (93) | Vielä vuonna 2014 Kiinan markkinaosuus unionissa oli kuitenkin yli 10 prosenttia. Näin ollen vaikka polkumyyntituonti Kiinasta väheni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla huomattavasti, sen markkinaosuus tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltäneellä ajanjaksolla ja erityisesti vuonna 2014 oli edelleen suhteellisen suuri. Lisäksi tämän tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tällainen tuonti vaikutti osaltaan unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon, vaikka se väheni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(93)

Vielä vuonna 2014 Kiinan markkinaosuus unionissa oli kuitenkin yli 10 prosenttia. Näin ollen vaikka polkumyyntituonti Kiinasta väheni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla huomattavasti, sen markkinaosuus tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltäneellä ajanjaksolla ja erityisesti vuonna 2014 oli edelleen suhteellisen suuri. Lisäksi tämän tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tällainen tuonti vaikutti osaltaan unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon, vaikka se väheni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (94) | Komissio päätteli näin ollen, että unionin tuotannonala hyötyi alkuperäisistä toimenpiteistä, sillä sen tilanteessa näkyi koko tarkastelujakson ajan kohentumista verrattuna alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla havaittuun tilanteeseen. Unionin tuotannonala elpyy kuitenkin hitaasti ja on edellä mainittujen tekijöiden seurauksena vaikeassa ja haavoittuvassa tilassa. Näin ollen todettiin, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalalle oli koitunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa määriteltyjen indikaattoreiden kehityksen osoittamaa merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(94)

Komissio päätteli näin ollen, että unionin tuotannonala hyötyi alkuperäisistä toimenpiteistä, sillä sen tilanteessa näkyi koko tarkastelujakson ajan kohentumista verrattuna alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla havaittuun tilanteeseen. Unionin tuotannonala elpyy kuitenkin hitaasti ja on edellä mainittujen tekijöiden seurauksena vaikeassa ja haavoittuvassa tilassa. Näin ollen todettiin, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalalle oli koitunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa määriteltyjen indikaattoreiden kehityksen osoittamaa merkittävää vahinkoa.

5.   VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS, JOS TOIMENPITEET KUMOTAAN

VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS, JOS TOIMENPITEET KUMOTAAN

| (95) | Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että Kiinasta tuleva tuonti tapahtui polkumyyntihintoihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (ks. 31 kappale) ja että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta (ks. 48 kappale). Kuten (94) kappaleessa todetaan, tutkimuksessa pääteltiin myös, että unionin tuotannonalalle oli koitunut vahinkoa. Tämän vuoksi komissio arvioi, olisiko todennäköistä, että Kiinasta tulevan polkumyyntituonin alun perin aiheuttama vahinko jatkuisi, jos toimenpiteiden annetaan raueta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(95)

Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että Kiinasta tuleva tuonti tapahtui polkumyyntihintoihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (ks. 31 kappale) ja että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta (ks. 48 kappale). Kuten (94) kappaleessa todetaan, tutkimuksessa pääteltiin myös, että unionin tuotannonalalle oli koitunut vahinkoa. Tämän vuoksi komissio arvioi, olisiko todennäköistä, että Kiinasta tulevan polkumyyntituonin alun perin aiheuttama vahinko jatkuisi, jos toimenpiteiden annetaan raueta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (96) | Jotta komissio pystyi määrittämään vahingon jatkumisen todennäköisyyden, se tarkasteli seuraavia seikkoja: Kiinan käyttämätön kapasiteetti, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja Kiinasta tulevan tuonnin todennäköinen hintataso ilman toimenpiteitä ja sen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(96)

Jotta komissio pystyi määrittämään vahingon jatkumisen todennäköisyyden, se tarkasteli seuraavia seikkoja: Kiinan käyttämätön kapasiteetti, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja Kiinasta tulevan tuonnin todennäköinen hintataso ilman toimenpiteitä ja sen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen.

5.1   Käyttämätön kapasiteetti, kauppavirrat ja unionin markkinoiden houkuttelevuus

Käyttämätön kapasiteetti, kauppavirrat ja unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (97) | Edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa todettiin, että kiinalaisilla viejillä oli suuri määrä ylimääräistä kapasiteettia verrattuna Euroopan markkinoiden kokoon ja että Kiinan kotimainen kysyntä ja muut vientimarkkinat kuin unioni eivät pystynyt täysin absorboimaan tällaista kapasiteettia. Vastakkaisen näytön puuttuessa voidaan olettaa, että käyttämätön kapasiteetti on sama nyt kyseessä olevan tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(97)

Edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa todettiin, että kiinalaisilla viejillä oli suuri määrä ylimääräistä kapasiteettia verrattuna Euroopan markkinoiden kokoon ja että Kiinan kotimainen kysyntä ja muut vientimarkkinat kuin unioni eivät pystynyt täysin absorboimaan tällaista kapasiteettia. Vastakkaisen näytön puuttuessa voidaan olettaa, että käyttämätön kapasiteetti on sama nyt kyseessä olevan tarkastelujakson aikana.

| (98) | Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että 75 prosenttia Kiinasta kolmansiin maihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suuntautuneen viennin määrästä tapahtui alempiin hintoihin verrattuna saman tuotteen unioniin suuntautuvaan vientiin (ks. (43) kappale). Tutkimuksessa ei havaittu mitään viitteitä tai näyttöä siitä, että tilanne muuttuisi ainakaan lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

(98)

Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että 75 prosenttia Kiinasta kolmansiin maihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suuntautuneen viennin määrästä tapahtui alempiin hintoihin verrattuna saman tuotteen unioniin suuntautuvaan vientiin (ks. (43) kappale). Tutkimuksessa ei havaittu mitään viitteitä tai näyttöä siitä, että tilanne muuttuisi ainakaan lyhyellä aikavälillä.

| (99) | Unionin markkinat ovat näin ollen korkeampien hintojensa vuoksi houkuttelevammat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille kuin 2/3 niistä muista markkinoista, joille kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat vientiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, unionin markkinoiden houkuttelevuus kasvaisi vielä entisestään tullien poistumisen myötä. |
| --- | --- |

(99)

Unionin markkinat ovat näin ollen korkeampien hintojensa vuoksi houkuttelevammat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille kuin 2/3 niistä muista markkinoista, joille kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat vientiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, unionin markkinoiden houkuttelevuus kasvaisi vielä entisestään tullien poistumisen myötä.

| (100) | Unionin markkinat olivat lisäksi ennen toimenpiteiden käyttöönottoa perinteiset vientimarkkinat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden osuus alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana oli yli 30 prosenttia unionin markkinoista. |
| --- | --- |

(100)

Unionin markkinat olivat lisäksi ennen toimenpiteiden käyttöönottoa perinteiset vientimarkkinat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden osuus alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana oli yli 30 prosenttia unionin markkinoista.

| (101) | Tutkimuksessa ilmeni myös, että Kiinasta tuleva tuonti olisi ilman polkumyyntitullia alittanut unionin myyntihinnat 59,7 prosentilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa Kiinasta tulevan tuonnin todennäköisen hintatason siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(101)

Tutkimuksessa ilmeni myös, että Kiinasta tuleva tuonti olisi ilman polkumyyntitullia alittanut unionin myyntihinnat 59,7 prosentilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa Kiinasta tulevan tuonnin todennäköisen hintatason siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin.

| (102) | Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ovat huomattavasti alemmat kuin unionin markkinoille tulevan muun tuonnin hinnat (ks. taulukot 3 ja 4). Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat noin 50 prosenttia alemmat kuin muista kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat. Tämän vuoksi on todennäköistä, että Kiinasta tuleva tuonti korvaisi kyseisen tuonnin ja aiheuttaisi edelleen hintapainetta unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(102)

Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ovat huomattavasti alemmat kuin unionin markkinoille tulevan muun tuonnin hinnat (ks. taulukot 3 ja 4). Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat noin 50 prosenttia alemmat kuin muista kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat. Tämän vuoksi on todennäköistä, että Kiinasta tuleva tuonti korvaisi kyseisen tuonnin ja aiheuttaisi edelleen hintapainetta unionin markkinoilla.

5.2   Vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen

Vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen

| (103) | Kun otetaan huomioon Kiinan suuri kapasiteetti ja unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä muut (97)–(102) kappaleessa tiivistetysti esitetyt seikat, on todennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat aloittaisivat uudelleen viennin unionin markkinoille merkittävinä määrinä ja merkittävästi unionin tuottajien hinnat alittavin polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(103)

Kun otetaan huomioon Kiinan suuri kapasiteetti ja unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä muut (97)–(102) kappaleessa tiivistetysti esitetyt seikat, on todennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat aloittaisivat uudelleen viennin unionin markkinoille merkittävinä määrinä ja merkittävästi unionin tuottajien hinnat alittavin polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteet kumottaisiin.

| (104) | Tällä olisi negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalaan, sillä tällaiset merkittävästi lisääntyneet tuontimäärät laskisivat unionin tuotannonalan saavutettavissa olevia myyntihintoja ja vähentäisivät unionin tuotannonalan myyntimääriä sekä sen kapasiteetin käyttöastetta, minkä seurauksena sen tuotantokustannukset nousisivat. Tämä odotettu matalahintaisen polkumyyntituonnin lisääntyminen johtaisi näin ollen unionin tuotannonalan taloudellisten tulosten, etenkin kannattavuuden, jatkuvaan ja voimakkaaseen heikkenemiseen. |
| --- | --- |

(104)

Tällä olisi negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalaan, sillä tällaiset merkittävästi lisääntyneet tuontimäärät laskisivat unionin tuotannonalan saavutettavissa olevia myyntihintoja ja vähentäisivät unionin tuotannonalan myyntimääriä sekä sen kapasiteetin käyttöastetta, minkä seurauksena sen tuotantokustannukset nousisivat. Tämä odotettu matalahintaisen polkumyyntituonnin lisääntyminen johtaisi näin ollen unionin tuotannonalan taloudellisten tulosten, etenkin kannattavuuden, jatkuvaan ja voimakkaaseen heikkenemiseen.

5.3   Päätelmät

Päätelmät

| (105) | Tämän vuoksi komissio päätteli, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi hyvin suurella todennäköisyydellä Kiinasta polkumyynnillä tulevan ja unionin tuotannonalan hinnat alittavan tuonnin merkittävään lisääntymiseen ja pahentaisi entisestään unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan elinkelpoisuus olisi vakavassa vaarassa. |
| --- | --- |

(105)

Tämän vuoksi komissio päätteli, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi hyvin suurella todennäköisyydellä Kiinasta polkumyynnillä tulevan ja unionin tuotannonalan hinnat alittavan tuonnin merkittävään lisääntymiseen ja pahentaisi entisestään unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan elinkelpoisuus olisi vakavassa vaarassa.

6.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (106) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Kiinaan kohdistuvien voimassa olevien säämiskänahan tuontia koskevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen koko unionin edun vastaista. |
| --- | --- |

(106)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Kiinaan kohdistuvien voimassa olevien säämiskänahan tuontia koskevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen koko unionin edun vastaista.

| (107) | Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(107)

Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (108) | Tutkittiin, oliko pakottavia syitä, joiden perusteella voitaisiin päätellä, että voimassa olevien toimenpiteiden säilyttäminen ei ole unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(108)

Tutkittiin, oliko pakottavia syitä, joiden perusteella voitaisiin päätellä, että voimassa olevien toimenpiteiden säilyttäminen ei ole unionin edun mukaista.

6.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (109) | Vaikka voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet estivät polkumyynnillä tapahtuvan laajamittaisen tuonnin unionin markkinoille, unionin tuotannonala on yhä epävarmassa tilanteessa, kuten tiettyjen vahinkoindikaattorien negatiiviset kehityssuuntaukset osoittavat. |
| --- | --- |

(109)

Vaikka voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet estivät polkumyynnillä tapahtuvan laajamittaisen tuonnin unionin markkinoille, unionin tuotannonala on yhä epävarmassa tilanteessa, kuten tiettyjen vahinkoindikaattorien negatiiviset kehityssuuntaukset osoittavat.

| (110) | Jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta, voidaan kohtuudella olettaa, että asianomaisesta maasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä lisääntyisi todennäköisesti huomattavasti ja aiheuttaisi lisää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tällainen tuonti johtaisi lisäksi todennäköisesti muun muassa markkinaosuuden menetyksiin, myyntihintojen laskuun, kapasiteetin käyttöasteen pienenemiseen ja yleisesti ottaen unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen merkittävään heikkenemiseen. |
| --- | --- |

(110)

Jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta, voidaan kohtuudella olettaa, että asianomaisesta maasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä lisääntyisi todennäköisesti huomattavasti ja aiheuttaisi lisää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tällainen tuonti johtaisi lisäksi todennäköisesti muun muassa markkinaosuuden menetyksiin, myyntihintojen laskuun, kapasiteetin käyttöasteen pienenemiseen ja yleisesti ottaen unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen merkittävään heikkenemiseen.

| (111) | Näin ollen komissio päätteli, että Kiinasta peräisin olevan säämiskänahan tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden säilyttäminen voimassa on unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(111)

Näin ollen komissio päätteli, että Kiinasta peräisin olevan säämiskänahan tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden säilyttäminen voimassa on unionin tuotannonalan edun mukaista.

6.2   Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu

Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu

| (112) | Alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole vakavaa kielteistä vaikutusta unionin tuojien ja käyttäjien tilanteeseen. Yksikään tuoja ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(112)

Alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole vakavaa kielteistä vaikutusta unionin tuojien ja käyttäjien tilanteeseen. Yksikään tuoja ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa.

| (113) | Koska tuojat ja käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä nyt käsillä olevassa toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa, komissio katsoo, että sen alkuperäisessä tutkimuksessa esittämät päätelmät ovat edelleen voimassa ja että toimenpiteiden jatkaminen ei vaikuttaisi kielteisesti tai ainakaan merkittävässä määrin unionin tuojiin ja käyttäjiin. |
| --- | --- |

(113)

Koska tuojat ja käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä nyt käsillä olevassa toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa, komissio katsoo, että sen alkuperäisessä tutkimuksessa esittämät päätelmät ovat edelleen voimassa ja että toimenpiteiden jatkaminen ei vaikuttaisi kielteisesti tai ainakaan merkittävässä määrin unionin tuojiin ja käyttäjiin.

6.3   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (114) | Näin ollen komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa. |
| --- | --- |

(114)

Näin ollen komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa.

7.   PÄÄTELMIEN ILMOITTAMINEN

PÄÄTELMIEN ILMOITTAMINEN

| (115) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Huomautuksia ei saatu. |
| --- | --- |

(115)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Huomautuksia ei saatu.

8.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (116) | Tämän vuoksi ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla komissio päättelee, että Kiinasta peräisin olevan säämiskänahan tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1153/2012 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava. |
| --- | --- |

(116)

Tämän vuoksi ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla komissio päättelee, että Kiinasta peräisin olevan säämiskänahan tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1153/2012 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava.

| (117) | Tuomioistuimen oikeuskäytäntö (13) huomioon ottaen on aiheellista säätää viivästyskoroista, jotka on maksettava, jos lopulliset tullit mahdollisesti palautetaan, koska voimassa olevissa tulleja koskevissa säännöksissä ei säädetä tällaisesta korosta, ja kansallisten sääntöjen soveltaminen johtaisi kohtuuttomiin vääristymiin talouden toimijoiden välillä riippuen siitä, mikä jäsenvaltio tulliselvitystä varten valitaan. |
| --- | --- |

(117)

Tuomioistuimen oikeuskäytäntö (13) huomioon ottaen on aiheellista säätää viivästyskoroista, jotka on maksettava, jos lopulliset tullit mahdollisesti palautetaan, koska voimassa olevissa tulleja koskevissa säännöksissä ei säädetä tällaisesta korosta, ja kansallisten sääntöjen soveltaminen johtaisi kohtuuttomiin vääristymiin talouden toimijoiden välillä riippuen siitä, mikä jäsenvaltio tulliselvitystä varten valitaan.

13

| (118) | Asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa tässä asetuksessa säädettävistä toimenpiteistä, |
| --- | --- |

(118)

Asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa tässä asetuksessa säädettävistä toimenpiteistä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa, tällä hetkellä CN-koodeihin 4114 10 10 ja 4114 10 90 kuuluvaa säämiskänahkaa ja yhdistelmäparkittua säämiskänahkaa, myös määrämuotoon leikattua, crust-käsitelty säämiskänahka ja crust-käsitelty yhdistelmäparkittu säämiskänahka mukaan luettuina.

2.   Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 58,9 prosenttia.

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä. Viivästyskorko, joka on maksettava, jos kyseessä on palautus, joka antaa oikeuden viivästyskoron saamiseen, on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistu korkokanta, jota Euroopan keskuspankki sovelsi perusrahoitusoperaatioihinsa erääntymiskuukauden ensimmäisenä päivänä, korotettuna yhdellä prosenttiyksiköllä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä helmikuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1338/2006, annettu 8 päivänä syyskuuta 2006, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien säämiskänahkojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 251, 14.9.2006, s. 1).

2

(3)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1153/2012, annettu 3 päivänä joulukuuta 2012, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan säämiskänahan tuonnissa sen jälkeen, kun asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukainen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu on suoritettu (EUVL L 334, 6.12.2012, s. 31).

3

(4)  Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 72, 8.3.2017, s. 3).

4

(5)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan säämiskänahan tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 416, 6.12.2017, s. 15).

5

(6)  https://www.globalsources.com/si/AS/Henan-Prosper/6008801452841/Homepage.htm.

6

(7)  Lähde: Eurostat.

7

(8)  Lähde: Eurostat.

8

(9)  Unionin tuotannonalan mukaan yksi nahka vastaa 6,5–7:ää neliöjalkaa. (7 miljoonaa × 6,75 = 47,25 miljoonaa).

9

(10)  Aasian ja Tyynenmeren nahka-alan näytteilleasettajien luettelo (Asia Pacific Leather Fair exhibitors directory) (http://www.aplf.com/en-US/534/henan-prosper/6740), ja nahka-alan lehden artikkeli (http://www.leathermag.com/news/newsmichael-lu-henan-prosper-skins-leather-enterprise-co-ltd).

10

(11)  Tarkka arvo on luottamuksellinen.

11

(12)  Viennin arvo ilmaistaan Yhdysvaltain dollareina ja FOB-perusteisesti. Määrät ilmoitetaan kilogrammoina.

12

(13)  Unionin tuomioistuimen tuomio (kolmas jaosto) 18. tammikuuta 2017 asiassa C-365/15, Wortmann v. Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, 35–39 kohta.

13

---

| 21.2.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/20

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/298,

annettu 20 päivänä helmikuuta 2019,

asetuksen (EY) N:o 798/2008 liitteen I muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Valko-Venäjää, Bosnia ja Hertsegovinaa ja Japania koskevista kohdista niiden kolmansien maiden, alueiden, vyöhykkeiden tai erillisalueiden luettelossa, joista tiettyjen siipikarjasta saatujen hyödykkeiden tuonti unioniin tai kuljettaminen unionin kautta on sallittua

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/99/EY (1) ja erityisesti sen 8 artiklan johdantokappaleen, 8 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan, 8 artiklan 4 kohdan ja 9 artiklan 4 kohdan c alakohdan,

ottaa huomioon eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä siipikarjan ja siitosmunien kaupassa ja tuonnissa kolmansista maista 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston direktiivin 2009/158/EY (2) ja erityisesti sen 23 artiklan 1 kohdan, 24 artiklan 2 kohdan ja 25 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 798/2008 (3) säädetään eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista, joita sovelletaan siipikarjan ja siipikarjatuotteiden, jäljempänä ’hyödykkeet’, tuontiin unioniin ja kuljetukseen unionin kautta, mukaan luettuna varastointi kuljetuksen aikana. Asetuksessa säädetään, että unioniin saa tuoda ja unionin kautta kuljettaa kyseisiä hyödykkeitä vain niistä kolmansista maista tai niiltä alueilta, vyöhykkeiltä tai erillisalueilta, jotka on lueteltu asetuksen liitteessä I olevan 1 osan taulukon sarakkeissa 1 ja 3. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 798/2008 (3) säädetään eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista, joita sovelletaan siipikarjan ja siipikarjatuotteiden, jäljempänä ’hyödykkeet’, tuontiin unioniin ja kuljetukseen unionin kautta, mukaan luettuna varastointi kuljetuksen aikana. Asetuksessa säädetään, että unioniin saa tuoda ja unionin kautta kuljettaa kyseisiä hyödykkeitä vain niistä kolmansista maista tai niiltä alueilta, vyöhykkeiltä tai erillisalueilta, jotka on lueteltu asetuksen liitteessä I olevan 1 osan taulukon sarakkeissa 1 ja 3.

| (2) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2258 (4) liitteen taulukossa oleva Valko-Venäjää koskeva kohta viittaa ainoastaan Liettuan kautta tapahtuvaan munien ja munatuotteiden kuljetukseen, eikä se koske siipikarjanlihaa. Samaan aikaan asetuksen (EY) N:o 798/2008 18 artiklan 2 kohta ja mainitun asetuksen liitteessä I olevan 1 osan taulukon sarakkeessa 5 olevat Valko-Venäjää koskevat lisätakeet mahdollistavat munien, munatuotteiden ja siipikarjanlihan kuljetuksen Liettuan kautta. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 798/2008 liitteessä I olevan 1 osan taulukkoon sisältyvää Valko-Venäjää koskevaa kohtaa olisi muutettava siten, että siinä viitataan munien, munatuotteiden ja siipikarjanlihan kauttakuljetukseen. |
| --- | --- |

(2)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2258 (4) liitteen taulukossa oleva Valko-Venäjää koskeva kohta viittaa ainoastaan Liettuan kautta tapahtuvaan munien ja munatuotteiden kuljetukseen, eikä se koske siipikarjanlihaa. Samaan aikaan asetuksen (EY) N:o 798/2008 18 artiklan 2 kohta ja mainitun asetuksen liitteessä I olevan 1 osan taulukon sarakkeessa 5 olevat Valko-Venäjää koskevat lisätakeet mahdollistavat munien, munatuotteiden ja siipikarjanlihan kuljetuksen Liettuan kautta. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 798/2008 liitteessä I olevan 1 osan taulukkoon sisältyvää Valko-Venäjää koskevaa kohtaa olisi muutettava siten, että siinä viitataan munien, munatuotteiden ja siipikarjanlihan kauttakuljetukseen.

| (3) | Bosnia ja Hertsegovina on pyytänyt lupaa tuoda siipikarjanlihaa unioniin ja kuljettaa sitä unionin kautta, ja se on toimittanut asiaa koskevat tiedot. Komissio on tehnyt Bosnia ja Hertsegovinassa tarkastuksen, jossa arvioitiin unioniin vietäväksi tarkoitettua siipikarjanlihaa koskevia eläinten terveystarkastuksia. Tarkastuksen myönteisen tuloksen vuoksi on aiheellista sisällyttää kyseinen kolmas maa asetuksen (EY) N:o 798/2008 liitteessä I olevan 1 osan taulukkoon. |
| --- | --- |

(3)

Bosnia ja Hertsegovina on pyytänyt lupaa tuoda siipikarjanlihaa unioniin ja kuljettaa sitä unionin kautta, ja se on toimittanut asiaa koskevat tiedot. Komissio on tehnyt Bosnia ja Hertsegovinassa tarkastuksen, jossa arvioitiin unioniin vietäväksi tarkoitettua siipikarjanlihaa koskevia eläinten terveystarkastuksia. Tarkastuksen myönteisen tuloksen vuoksi on aiheellista sisällyttää kyseinen kolmas maa asetuksen (EY) N:o 798/2008 liitteessä I olevan 1 osan taulukkoon.

| (4) | Japani on pyytänyt lupaa tuoda munia ja munatuotteita unioniin ja kuljettaa niitä unionin kautta, ja se on toimittanut asiaa koskevat tiedot. Komissio on tehnyt Japanissa tarkastuksen, jossa arvioitiin unioniin vietäväksi tarkoitettuja munia ja munatuotteita koskevia eläinten terveystarkastuksia. Tarkastuksen myönteisen tuloksen vuoksi on aiheellista sisällyttää kyseinen kolmas maa asetuksen (EY) N:o 798/2008 liitteessä I olevan 1 osan taulukkoon. |
| --- | --- |

(4)

Japani on pyytänyt lupaa tuoda munia ja munatuotteita unioniin ja kuljettaa niitä unionin kautta, ja se on toimittanut asiaa koskevat tiedot. Komissio on tehnyt Japanissa tarkastuksen, jossa arvioitiin unioniin vietäväksi tarkoitettuja munia ja munatuotteita koskevia eläinten terveystarkastuksia. Tarkastuksen myönteisen tuloksen vuoksi on aiheellista sisällyttää kyseinen kolmas maa asetuksen (EY) N:o 798/2008 liitteessä I olevan 1 osan taulukkoon.

| (5) | Japani on toimittanut komissiolle lajin Gallus gallus munivissa parvissa esiintyvää salmonellaa koskevat valvontaohjelmansa. Näiden valvontaohjelmien todettiin antavan takeet, jotka vastaavat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2160/2003 (5) säädettyjä takeita, ja ne on hyväksytty. Sen vuoksi Japanille olisi annettava lupa tuoda luokan A munia unioniin, eikä asetuksen (EY) N:o 798/2008 liitteessä I olevan 1 osan taulukossa olevassa Japania koskevassa kohdassa tulisi olla kyseistä hyödykettä koskevaa kieltoa. |
| --- | --- |

(5)

Japani on toimittanut komissiolle lajin Gallus gallus munivissa parvissa esiintyvää salmonellaa koskevat valvontaohjelmansa. Näiden valvontaohjelmien todettiin antavan takeet, jotka vastaavat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2160/2003 (5) säädettyjä takeita, ja ne on hyväksytty. Sen vuoksi Japanille olisi annettava lupa tuoda luokan A munia unioniin, eikä asetuksen (EY) N:o 798/2008 liitteessä I olevan 1 osan taulukossa olevassa Japania koskevassa kohdassa tulisi olla kyseistä hyödykettä koskevaa kieltoa.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 798/2008 liitettä I olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 798/2008 liitettä I olisi sen vuoksi muutettava.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 798/2008 liitteessä I oleva 1 osa tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä helmikuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  
  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 74.

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 798/2008, annettu 8 päivänä elokuuta 2008, sellaisten kolmansien maiden ja niiden alueiden, vyöhykkeiden tai erillisalueiden luettelon vahvistamisesta, joista saa tuoda yhteisöön tai kuljettaa yhteisön kautta siipikarjaa ja siipikarjatuotteita, sekä eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista (EUVL L 226, 23.8.2008, s. 1).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2258, annettu 4 päivänä joulukuuta 2015, asetuksen (EY) N:o 798/2008 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse vähemmän kuin 20 yksikköä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja, niiden siitosmunia ja untuvikkoja sisältävien yksittäisten lähetysten tuonnista ja kauttakuljetuksesta (EUVL L 321, 5.12.2015, s. 23).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2160/2003, annettu 17 päivänä marraskuuta 2003, salmonellan ja muiden tiettyjen elintarvikkeiden kautta tarttuvien tiettyjen zoonoosien aiheuttajien valvonnasta (EUVL L 325, 12.12.2003, s. 1).

5

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 798/2008 liitteessä I oleva 1 osa seuraavasti:

| 1) | Lisätään Bosnia ja Hertsegovinaa koskeva kohta Australiaa ja Brasiliaa koskevien kohtien väliin seuraavasti:















  Kolmannen maan tai alueen ISO-koodi ja nimi | Kolmannen maan tai sen alueen, vyöhykkeen tai erillisalueen koodi | Kolmannen maan tai sen alueen, vyöhykkeen tai erillisalueen kuvaus | Eläinlääkärintodistus | Erityisedellytykset | Erityisedellytykset | Lintuinfluenssan valvontaa koskeva tilanne | Lintuinfluenssan rokotustilanne | Salmonellan torjuntaa koskeva tilanne (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malli(t) | Lisätakeet | Päättymisajankohta (1) | Alkamisajankohta (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| ”BA – Bosnia ja Hertsegovina | BA-0 | Koko maa | POU” | | | | | | | |

1)

Lisätään Bosnia ja Hertsegovinaa koskeva kohta Australiaa ja Brasiliaa koskevien kohtien väliin seuraavasti:

Kolmannen maan tai alueen ISO-koodi ja nimi

Kolmannen maan tai sen alueen, vyöhykkeen tai erillisalueen koodi

Kolmannen maan tai sen alueen, vyöhykkeen tai erillisalueen kuvaus

Eläinlääkärintodistus

Erityisedellytykset

Erityisedellytykset

Lintuinfluenssan valvontaa koskeva tilanne

Lintuinfluenssan rokotustilanne

Salmonellan torjuntaa koskeva tilanne (6)

Malli(t)

Lisätakeet

Päättymisajankohta (1)

Alkamisajankohta (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

”BA – Bosnia ja Hertsegovina

BA-0

Koko maa

POU”

| 2) | Korvataan Valko-Venäjää koskeva kohta seuraavasti:















  Kolmannen maan tai alueen ISO-koodi ja nimi | Kolmannen maan tai sen alueen, vyöhykkeen tai erillisalueen koodi | Kolmannen maan tai sen alueen, vyöhykkeen tai erillisalueen kuvaus | Eläinlääkärintodistus | Erityisedellytykset | Erityisedellytykset | Lintuinfluenssan valvontaa koskeva tilanne | Lintuinfluenssan rokotustilanne | Salmonellan torjuntaa koskeva tilanne (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malli(t) | Lisätakeet | Päättymisajankohta (1) | Alkamisajankohta (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| ”BY – Valko-Venäjä | BY-0 | Koko maa | EP, E, POU
  (kaikki kolme ainoastaan Liettuan kautta tapahtuvaa kuljetusta varten) | IX” | | | | | | |

2)

Korvataan Valko-Venäjää koskeva kohta seuraavasti:

Kolmannen maan tai alueen ISO-koodi ja nimi

Kolmannen maan tai sen alueen, vyöhykkeen tai erillisalueen koodi

Kolmannen maan tai sen alueen, vyöhykkeen tai erillisalueen kuvaus

Eläinlääkärintodistus

Erityisedellytykset

Erityisedellytykset

Lintuinfluenssan valvontaa koskeva tilanne

Lintuinfluenssan rokotustilanne

Salmonellan torjuntaa koskeva tilanne (6)

Malli(t)

Lisätakeet

Päättymisajankohta (1)

Alkamisajankohta (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

”BY – Valko-Venäjä

BY-0

Koko maa

EP, E, POU

(kaikki kolme ainoastaan Liettuan kautta tapahtuvaa kuljetusta varten)

IX”

| 3) | Lisätään Japania koskeva kohta Islantia ja Korean tasavaltaa koskevien kohtien väliin seuraavasti:















  Kolmannen maan tai alueen ISO-koodi ja nimi | Kolmannen maan tai sen alueen, vyöhykkeen tai erillisalueen koodi | Kolmannen maan tai sen alueen, vyöhykkeen tai erillisalueen kuvaus | Eläinlääkärintodistus | Erityisedellytykset | Erityisedellytykset | Lintuinfluenssan valvontaa koskeva tilanne | Lintuinfluenssan rokotustilanne | Salmonellan torjuntaa koskeva tilanne (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malli(t) | Lisätakeet | Päättymisajankohta (1) | Alkamisajankohta (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| ”JP – Japani | JP-0 | Koko maa | EP, E” | | | | | | | |

3)

Lisätään Japania koskeva kohta Islantia ja Korean tasavaltaa koskevien kohtien väliin seuraavasti:

Kolmannen maan tai alueen ISO-koodi ja nimi

Kolmannen maan tai sen alueen, vyöhykkeen tai erillisalueen koodi

Kolmannen maan tai sen alueen, vyöhykkeen tai erillisalueen kuvaus

Eläinlääkärintodistus

Erityisedellytykset

Erityisedellytykset

Lintuinfluenssan valvontaa koskeva tilanne

Lintuinfluenssan rokotustilanne

Salmonellan torjuntaa koskeva tilanne (6)

Malli(t)

Lisätakeet

Päättymisajankohta (1)

Alkamisajankohta (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

”JP – Japani

JP-0

Koko maa

EP, E”

---

PÄÄTÖKSET

| 21.2.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/23

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2019/299,

annettu 12 päivänä helmikuuta 2019,

liikenneyhteisön alueellisessa ohjauskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta tiettyihin liikenneyhteisön perustamista koskevan sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviin henkilöstöasioihin

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan ja 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unioni allekirjoitti sopimuksen liikenneyhteisön perustamisesta (1), jäljempänä ’liikenneyhteisösopimus’, neuvoston päätöksen (EU) 2017/1937 (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Unioni allekirjoitti sopimuksen liikenneyhteisön perustamisesta (1), jäljempänä ’liikenneyhteisösopimus’, neuvoston päätöksen (EU) 2017/1937 (2) mukaisesti.

| (2) | Liikenneyhteisösopimuksen 41 artiklan 3 kohdan mukaisesti liikenneyhteisösopimusta on sovellettu väliaikaisesti 9 päivästä lokakuuta 2017 alkaen. Sitä sovelletaan nykyisin väliaikaisesti sopimuspuolten, nimittäin unionin, Albanian tasavallan, Bosnia ja Hertsegovinan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Kosovon (*1), Montenegron ja Serbian tasavallan kesken. |
| --- | --- |

(2)

Liikenneyhteisösopimuksen 41 artiklan 3 kohdan mukaisesti liikenneyhteisösopimusta on sovellettu väliaikaisesti 9 päivästä lokakuuta 2017 alkaen. Sitä sovelletaan nykyisin väliaikaisesti sopimuspuolten, nimittäin unionin, Albanian tasavallan, Bosnia ja Hertsegovinan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Kosovon (*1), Montenegron ja Serbian tasavallan kesken.

| (3) | Liikenneyhteisön alueellinen ohjauskomitea, jäljempänä ’ohjauskomitea’, hyväksyy päätökset tietyistä henkilöstöasioista liikenneyhteisösopimuksen asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Liikenneyhteisön alueellinen ohjauskomitea, jäljempänä ’ohjauskomitea’, hyväksyy päätökset tietyistä henkilöstöasioista liikenneyhteisösopimuksen asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi.

| (4) | On aiheellista hyväksyä unionin puolesta otettava kanta ohjauskomiteassa sen tiettyjä henkilöstöasioita koskeviin päätöksiin, koska tällaiset päätökset ovat tarpeen liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön toiminnan aloittamiseksi ja niillä on oikeusvaikutuksia suhteessa unioniin. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista hyväksyä unionin puolesta otettava kanta ohjauskomiteassa sen tiettyjä henkilöstöasioita koskeviin päätöksiin, koska tällaiset päätökset ovat tarpeen liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön toiminnan aloittamiseksi ja niillä on oikeusvaikutuksia suhteessa unioniin.

| (5) | Unionin kannan ohjauskomiteassa olisi sen vuoksi perustuttava tähän päätökseen liitettyihin päätösluonnoksiin, |
| --- | --- |

(5)

Unionin kannan ohjauskomiteassa olisi sen vuoksi perustuttava tähän päätökseen liitettyihin päätösluonnoksiin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Liikenneyhteisön alueellisessa ohjauskomiteassa unionin puolesta otettava kanta perustuu tähän päätökseen liitettyihin ohjauskomitean päätösluonnoksiin.

Unionin edustajat ohjauskomiteassa voivat sopia päätösluonnoksiin tehtävistä vähäisistä muutoksista ilman uutta neuvoston päätöstä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 12 päivänä helmikuuta 2019.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. O. TEODOROVICI

---

(1)  
  EUVL L 278, 27.10.2017, s. 3.

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2017/1937, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017, liikenneyhteisön perustamista koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 278, 27.10.2017, s. 1).

2

(*1)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 (1999) ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

*1

---

LUONNOS

LIIKENNEYHTEISÖN ALUEELLISEN OHJAUSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2019,

annettu ... päivänä ...kuuta ...,

liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön henkilöstön palkkaamista, työoloja ja maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskevien sääntöjen hyväksymisestä

LIIKENNEYHTEISÖN ALUEELLINEN OHJAUSKOMITEA, joka

ottaa huomioon liikenneyhteisön perustamisesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan 1 kohdan ja 30 artiklan,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Hyväksytään tämän päätöksen liitteessä esitetyt liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön henkilöstön palkkaamista, työoloja ja maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskevat säännöt.

Tehty ...

Alueellisen ohjauskomitean puolesta

Puheenjohtaja

LIITE

Liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön henkilöstön palkkaamista, työoloja ja maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskevat säännöt

I.   YLEISTÄ

| 1. | Näissä säännöissä vahvistetaan liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön, jäljempänä ’sihteeristö’, johtajan, mahdollisten apulaisjohtajien ja henkilöstön rekrytointimenettelyt, heidän työolojaan koskevat vaatimukset sekä henkilöstön maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskevat vaatimukset liikenneyhteisön perustamisesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’liikenneyhteisösopimus’, mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jos näiden sääntöjen ja liikenneyhteisösopimuksen välillä on ristiriitaa, sovelletaan sopimuksen määräyksiä. |
| --- | --- |

2.

II.   SIHTEERISTÖN JOHTAJAN JA MAHDOLLISEN APULAISJOHTAJAN APULAISJOHTAJIEN REKRYTOINTI

| 3. | Johtajan tai apulaisjohtajan toimea koskevat avoimet hakuilmoitukset julkaistaan Euroopan unionissa, jäljempänä ’unioni’, sekä kaakkoiseurooppalaisissa osapuolissa (Albanian tasavallassa, Bosnia ja Hertsegovinassa, entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, Kosovossa (*1), Montenegrossa ja Serbian tasavallassa) alueellisen ohjauskomitean hyväksynnän jälkeen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vähintään 30 päivää ennen alueellisen ohjauskomitean kokouspäivää, jonka esityslistalla on johtajan tai apulaisjohtajan nimittäminen, Euroopan komissio toimittaa ehdotuksen, joka koskee ehdotettua ehdokasta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ehdokas nimitetään yksityishenkilön ominaisuudessaan. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ehdokas voi olla minkä tahansa unionin jäsenvaltion tai minkä tahansa kaakkoiseurooppalaisen osapuolen kansalainen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euroopan komission ehdotuksen on oltava asianmukaisesti perusteltu johtajan tai apulaisjohtajan vastuualueisiin nähden. Ehdotukseen on kuuluttava kuvaus nimetyn ehdokkaan ammattitaidosta ja kokemuksesta, ja sen on perustuttava siihen, että ehdokas on etukäteen antanut suostumuksen nimitykseensä. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kaikki sopimusosapuolet voivat esittää näkemyksensä ehdotuksesta. Jos tämä tapahtuu kirjallisesti ennen alueellisen ohjauskomitean kokousta, alueellisen ohjauskomitean puheenjohtajan, jäljempänä ’puheenjohtaja’, on annettava esitetyt näkemykset tiedoksi kokouksessa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Alueellinen ohjauskomitea voi pyytää ehdotetun ehdokkaan kuulemista kokouksessaan ennen nimittämistä koskevan päätöksen tekemistä. Puheenjohtaja ehdottaa etukäteen kuulemista koskevia tapauskohtaisia menettelysääntöjä (aikataulu, kysymysten määrä jne.). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ministerineuvostoa kuultuaan alueellinen ohjauskomitea päättää johtajan ja mahdollisen apulaisjohtajan nimittämisestä yksimielisesti liikenneyhteisösopimuksen 24 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Alueellinen ohjauskomitea ilmoittaa päätöksessään nimityksen alkamispäivämäärän. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Puheenjohtaja antaa seitsemän kalenteripäivän kuluessa alueellisen ohjauskomitean päätöksestä nimityspäätöksen, joka johtajan tai apulaisjohtajan on allekirjoitettava. |
| --- | --- |

12.

III.   SIHTEERISTÖN HENKILÖSTÖN REKRYTOINTI

Yleistä

| 13. | Sihteeristön henkilöstön rekrytoinnin on perustuttava kaikkiin seuraaviin pääperiaatteisiin:






  — | valintamenettelyjen avoimuus; |
| --- | --- | --- |

13.

—

valintamenettelyjen avoimuus;

| — | syrjimättömyys; |
| --- | --- |

—

syrjimättömyys;

| — | kilpailu ja pätevyys; |
| --- | --- |

—

kilpailu ja pätevyys;

| — | sukupuolten tasapuolinen edustus; ja |
| --- | --- |

—

sukupuolten tasapuolinen edustus; ja

| — | maantieteellisesti tasainen jakautuminen. |
| --- | --- |

—

maantieteellisesti tasainen jakautuminen.

| 14. | Alueellinen ohjauskomitea hyväksyy sihteeristön organisaatiokaavion johtajan ehdotuksen perusteella. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kaikkien sopimuspuolten kansalaiset voivat hakea mitä tahansa avoimeksi ilmoitettua paikkaa sihteeristössä. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Hakijat hakevat paikkoja yksityishenkilön ominaisuudessaan. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Sihteeristö vastaa valintamenettelyjen järjestämisestä näiden sääntöjen mukaisesti. Sihteeristö voi pyytää työnsä tueksi ulkopuolista konsultointia missä tahansa valintamenettelyjen vaiheessa. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Johtaja valitsee ja nimittää henkilöstön, apulaisjohtajia lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Osana valintamenettelyä kaikki viralliset nimitykset edellyttävät johtajan nimeämän pätevän lääkärin antamaa todistusta siitä, että nimitetyllä henkilöllä on tehtävään tarvittava fyysinen kunto. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kaikki nimitykset tehdään määräajaksi ja noudattaen koeaikaa näiden sääntöjen mukaisesti, ja ne voidaan myös uusia. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kaikkiin tehtäviin sovellettava koeaika on kuusi kuukautta nimityksestä. Koeaikaa voidaan jatkaa enintään kuudella kuukaudella 23 kohdan b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Aiempi työkokemus sihteeristössä toimihenkilönä voidaan laskea kokonaan tai osittain osaksi koeaikaa. Näin voidaan tehdä, jos aiemman tehtävän tehtävänkuvauksen keskeiset vastuualueet ja uuden tehtävän, johon toimihenkilö on nimitetty näiden sääntöjen mukaisesti, keskeiset vastuualueet ovat samankaltaiset. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Koeajan viidennen kuukauden aikana toimihenkilön lähimmän esimiehen on laadittava raportti toimihenkilön pätevyydestä, tehokkuudesta ja käytöksestä. Raportissa suositellaan, että






  a) | toimihenkilön nimitys vahvistetaan; |
| --- | --- | --- |

23.

a)

toimihenkilön nimitys vahvistetaan;

| b) | toimihenkilön koeaikaa jatketaan enintään kuudella kuukaudella; tai |
| --- | --- |

b)

toimihenkilön koeaikaa jatketaan enintään kuudella kuukaudella; tai

| c) | toimihenkilön nimitys päättyy. |
| --- | --- |

c)

toimihenkilön nimitys päättyy.

| 24. | Edellä 23 kohdassa tarkoitettu raportti on toimitettava ennen viidennen kuukauden loppua johtajalle päätöksentekoa varten. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Koeaika lasketaan osaksi nimityksen kokonaiskestoa. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Minkä tahansa sopimuspuolen ehdotuksesta johtaja voi Euroopan komissiota kuultuaan nimittää kyseisestä sopimuspuolesta lähetetyn asiantuntijan enintään kolmeksi vuodeksi, jos hallinnolliset ja taloudelliset resurssit sen sallivat. Johtaja hyväksyy lähetettyjen asiantuntijoiden asemaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. |
| --- | --- |

26.

Avoimuus ja valintamenettely

| 27. | Sihteeristö käynnistää valintamenettelyn julkaisemalla avoimia työpaikkoja koskevat ilmoitukset, joissa määritellään yleiset ja erityiset pätevyysvaatimukset ja keskeiset ammattitaitovaatimukset sekä nimityksen mahdollinen kesto, työtehtävät ja valintamenettelyn päävaiheet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Avoimia työpaikkoja koskevat ilmoitukset on julkaistava englanniksi sihteeristön verkkosivuilla sekä kansainvälisissä ja erikoisalojen lehdissä vähintään kaksi kuukautta ennen valintamenettelyn alkamista. Avoimia työpaikkoja koskevat tiedot on toimitettava myös kaikille sopimuspuolille. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Johtaja voi määritellä jotkin tiedot luottamuksellisiksi, ja niistä ilmoitetaan ainoastaan esivalinnan läpäisseille hakijoille. Tällaiset tiedot eivät kuitenkaan saa liittyä itse tehtävänkuvaukseen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Valintamenettelyssä johtajaa avustaa valintalautakunta, jossa on oltava vähintään neljä jäsentä: johtaja, yksi puheenjohtajavaltion edustaja ja kaksi Euroopan komission edustajaa. Valintalautakuntaan voi kuulua myös muuta henkilöstöä sihteeristöstä. Erityistapauksissa ja erityisesti asiantuntijoiden valintamenettelyissä voidaan lisäksi nimetä yksi ylimääräinen ulkopuolinen jäsen Euroopan komission ehdotuksen perusteella. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Valintalautakunta arvioi hakemukset ja hyväksyy kunkin avoimen työpaikan osalta esivalintaluettelon hakijoista, jotka täyttävät kelpoisuusvaatimukset ja vastaavat parhaiten avointa työpaikkaa koskevassa ilmoituksessa esitettyjä valintaperusteita. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Valintalautakunta kutsuu esivalintaluetteloon hyväksytyt hakijat haastatteluihin. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Jos valintalautakunta pitää sitä tarpeellisena, se voi päättää kutsua esivalintaluetteloon hyväksytyt hakijat kirjallisiin kokeisiin, jotka pidetään samana päivänä kuin haastattelut. Kokeiden sisältö on määritettävä haettavaksi julkistetun työtehtävän tason ja profiilin mukaan. Kunkin tehtävän mukaan räätälöityihin kirjallisiin kokeisiin kuuluvat vähintään seuraavat osat:






  a) | yleiset taidot ja kielitaito siinä määrin kuin ne ovat tarpeen tehtävien suorittamiseksi ja erityispätevyydet kyseessä olevien profiilien osalta, sekä |
| --- | --- | --- |

33.

a)

yleiset taidot ja kielitaito siinä määrin kuin ne ovat tarpeen tehtävien suorittamiseksi ja erityispätevyydet kyseessä olevien profiilien osalta, sekä

| b) | kirjoitustavan ja esitystavan laadun arviointi. |
| --- | --- |

b)

kirjoitustavan ja esitystavan laadun arviointi.

| 34. | Johtaja voi laatia varallaololuettelon esivalintaluetteloon hyväksyttyjen hakijoiden joukosta ja ottaen huomioon haastattelujen tulokset. Tämä varallaololuettelo on voimassa enintään 12 kuukautta sen laatimispäivästä, ja sen voimassaoloa voidaan jatkaa johtajan päätöksellä. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Valintamenettelyn tulokset on esitettävä kirjallisesti pöytäkirjassa, jonka valintalautakunnan jäsenet allekirjoittavat. Valintamenettelyn tulokset ilmoitetaan hakijoille. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Sopimuspuolet voivat saada jäljennöksen 35 kohdassa tarkoitetuista pöytäkirjoista osoittamalla asiasta kirjallisen pyynnön johtajalle. |
| --- | --- |

36.

Syrjimättömyys

| 37. | Syrjintä minkä tahansa syyn perusteella on kielletty valintamenettelyssä. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kaikkien tehtävien on oltava tasapuolisesti avoinna naisille ja miehille uskonnosta, kansallisuudesta, etnisestä taustasta tai vakaumuksesta riippumatta. |
| --- | --- |

38.

Kilpailu ja pätevyys

| 39. | Tiettyä tehtävää ei saa varata tietyille henkilöille ja/tai jonkun sopimuspuolen kansalaisille. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Henkilöstöä rekrytoidessaan johtajan on otettava ensisijaisesti huomioon tarve ottaa palvelukseen kaikkein pätevimpiä henkilöitä, jotka ovat myös mahdollisimman luotettavia. Kaikissa työpaikkailmoitusten tehtävänkuvauksissa on ilmoitettava selkeästi koulutusta, kokemusta, kielitaitoa yms. koskevat muodolliset vaatimukset. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Rekrytointi perustuu sisäisten hakijoiden ja muiden hakijoiden avoimelle kilpailulle siten, että noudatetaan yhtäläisiä mahdollisuuksia. Jos hakijoilla on sama ammattitaito ja kokemus, etusija annetaan sisäisille hakijoille. |
| --- | --- |

41.

IV.   HENKILÖSTÖN TYÖOLOT

| 42. | Johtaja vastaa siitä, että sihteeristön talousarvion ja talousarviota koskevien sääntöjen sekä toimielinten liikenneyhteisösopimuksen nojalla tekemien päätösten mukaisesti sihteeristön henkilöstölle tarjotaan tarvittavat työolot työvälineiden, työskentelytilojen, tietoihin pääsyn yms. osalta. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kaikilla sihteeristön toimihenkilöillä on oikeus pyytää johtajalta työolojensa parantamista. Pyyntö on perusteltava asianmukaisesti. Siinä tapauksessa, että pyyntöä ei voida täyttää, johtajan tai muun valtuutetun henkilöstön jäsenen on annettava toimihenkilölle asianmukainen kirjallinen vastaus. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Johtaja voi hyväksyä työoloja koskevia sisäisiä sääntöjä 42 ja 43 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

44.

V.   HENKILÖSTÖN MAANTIETEELLISESTI TASAINEN JAKAUTUMINEN

| 45. | Johtaja huolehtii mahdollisuuksien mukaan ja sihteeristön etujen mukaisesti siitä, että toimet jakautuvat tasapuolisesti eri sopimuspuolten kansalaisten kesken. |
| --- | --- |

45.

VI.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

| 46. | Nämä säännöt tulevat voimaan päivänä, jona alueellinen ohjauskomitea hyväksyy ne. |
| --- | --- |

46.

---

(*1)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 (1999) ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

---

LUONNOS

LIIKENNEYHTEISÖN ALUEELLISEN OHJAUSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2019,

annettu ... päivänä ...kuuta ...,

liikenneyhteisön henkilöstösääntöjen hyväksymisestä

LIIKENNEYHTEISÖN ALUEELLINEN OHJAUSKOMITEA, joka

ottaa huomioon liikenneyhteisön perustamisesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan 1 kohdan,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Hyväksytään tämän päätöksen liitteessä esitetyt liikenneyhteisön henkilöstösäännöt.

Tehty ...

Alueellisen ohjauskomitean puolesta

Puheenjohtaja

LIITE

Liikenneyhteisön henkilöstösäännöt

1.   TARKOITUS

Näissä henkilöstösäännöissä vahvistetaan liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön henkilöstön työehdot ja -olot. Ne ovat erottamaton osa yksittäisiä työsopimuksia, jollei näissä henkilöstösäännöissä toisin määrätä.

2.   MÄÄRITELMÄT JA SOVELLETTAVUUS

2.1   Määritelmät

| 1) | ’Sopimuspuolilla’ tarkoitetaan liikenneyhteisön perustamisesta tehdyn sopimuksen sopimuspuolia, eli Euroopan unionia ja kaakkoiseurooppalaisia osapuolia (Albanian tasavalta, Bosnia ja Hertsegovina, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Kosovo (*1), Montenegro ja Serbian tasavalta); |
| --- | --- |

1)

’Sopimuspuolilla’ tarkoitetaan liikenneyhteisön perustamisesta tehdyn sopimuksen sopimuspuolia, eli Euroopan unionia ja kaakkoiseurooppalaisia osapuolia (Albanian tasavalta, Bosnia ja Hertsegovina, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Kosovo (*1), Montenegro ja Serbian tasavalta);

| 2) | ’ohjauskomitealla’ tarkoitetaan liikenneyhteisön alueellista ohjauskomiteaa; |
| --- | --- |

2)

’ohjauskomitealla’ tarkoitetaan liikenneyhteisön alueellista ohjauskomiteaa;

| 3) | ’sihteeristöllä’ tarkoitetaan liikenneyhteisön pysyvää sihteeristöä; |
| --- | --- |

3)

’sihteeristöllä’ tarkoitetaan liikenneyhteisön pysyvää sihteeristöä;

| 4) | ’johtajalla’ tarkoitetaan sihteeristön johtajaa; |
| --- | --- |

4)

’johtajalla’ tarkoitetaan sihteeristön johtajaa;

| 5) | ’henkilöstön jäsenillä’ tarkoitetaan kaikkia sihteeristön toimihenkilöitä, joita ovat johtaja, apulaisjohtajat ja kaikki muut sopimuspuolista peräisin olevat henkilöstön jäsenet, jotka työskentelevät pysyvästi sihteeristössä näiden henkilöstösääntöjen mukaisesti, sekä lähetettyjä asiantuntijoita; |
| --- | --- |

5)

’henkilöstön jäsenillä’ tarkoitetaan kaikkia sihteeristön toimihenkilöitä, joita ovat johtaja, apulaisjohtajat ja kaikki muut sopimuspuolista peräisin olevat henkilöstön jäsenet, jotka työskentelevät pysyvästi sihteeristössä näiden henkilöstösääntöjen mukaisesti, sekä lähetettyjä asiantuntijoita;

| 6) | ’paikallisella henkilöstöllä’ tarkoitetaan henkilöitä, jotka eivät ole henkilöstön jäseniä ja jotka sihteeristö rekrytoi Serbian tasavallassa huolto-, siivous- ja kuljetuspalvelujen kaltaisia teknisiä tehtäviä varten; |
| --- | --- |

6)

’paikallisella henkilöstöllä’ tarkoitetaan henkilöitä, jotka eivät ole henkilöstön jäseniä ja jotka sihteeristö rekrytoi Serbian tasavallassa huolto-, siivous- ja kuljetuspalvelujen kaltaisia teknisiä tehtäviä varten;

| 7) | ’lähetetyillä asiantuntijoilla’ tarkoitetaan heidän kotimaansa hallituksen tai kansainvälisten järjestöjen komennukselle sihteeristöön lähettämää henkilöstöä; |
| --- | --- |

7)

’lähetetyillä asiantuntijoilla’ tarkoitetaan heidän kotimaansa hallituksen tai kansainvälisten järjestöjen komennukselle sihteeristöön lähettämää henkilöstöä;

| 8) | ’päätoimipaikkaa koskevalla sopimuksella’ tarkoitetaan Serbian tasavallan ja liikenneyhteisön välistä sopimusta sihteeristön kotipaikasta; |
| --- | --- |

8)

’päätoimipaikkaa koskevalla sopimuksella’ tarkoitetaan Serbian tasavallan ja liikenneyhteisön välistä sopimusta sihteeristön kotipaikasta;

| 9) | ’rekrytointia, työoloja ja maantieteellisesti tasapuolista jakautumista koskevilla säännöillä’ tarkoitetaan liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön henkilöstön rekrytointia, työoloja ja maantieteellisesti tasapuolista jakautumista koskevia sääntöjä; |
| --- | --- |

9)

’rekrytointia, työoloja ja maantieteellisesti tasapuolista jakautumista koskevilla säännöillä’ tarkoitetaan liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön henkilöstön rekrytointia, työoloja ja maantieteellisesti tasapuolista jakautumista koskevia sääntöjä;

| 10) | ’työpaikkakiusaamisella’ tarkoitetaan kaikenlaista tietyn ajanjakson kestävää, toistuvaa tai järjestelmällistä sopimatonta käytöstä, joka ilmenee fyysisenä käyttäytymisenä, puheina, kirjoituksina, eleinä tai muina tekoina, jotka ovat tahallisia ja jotka voivat loukata henkilön persoonaa, ihmisarvoa taikka fyysistä tai henkistä koskemattomuutta; |
| --- | --- |

10)

’työpaikkakiusaamisella’ tarkoitetaan kaikenlaista tietyn ajanjakson kestävää, toistuvaa tai järjestelmällistä sopimatonta käytöstä, joka ilmenee fyysisenä käyttäytymisenä, puheina, kirjoituksina, eleinä tai muina tekoina, jotka ovat tahallisia ja jotka voivat loukata henkilön persoonaa, ihmisarvoa taikka fyysistä tai henkistä koskemattomuutta;

| 11) | ’sukupuolisella häirinnällä’ tarkoitetaan sukupuolisesti värittynyttä käytöstä, jollaista sen kohteeksi joutunut henkilö ei halua ja jolla pyritään tai joka johtaa tämän henkilön loukkaamiseen tai painostavan, vihamielisen, loukkaavan tai kiusallisen tunnelman luomiseen. Sukupuolista häirintää käsitellään sukupuoleen perustuvana syrjintänä; |
| --- | --- |

11)

’sukupuolisella häirinnällä’ tarkoitetaan sukupuolisesti värittynyttä käytöstä, jollaista sen kohteeksi joutunut henkilö ei halua ja jolla pyritään tai joka johtaa tämän henkilön loukkaamiseen tai painostavan, vihamielisen, loukkaavan tai kiusallisen tunnelman luomiseen. Sukupuolista häirintää käsitellään sukupuoleen perustuvana syrjintänä;

| 12) | ’johtajan virheellisellä toiminnalla’ tarkoitetaan tilanteita, joissa






  a) | johtaja jättää henkilöstön jäsenen palkan maksamatta osittain tai kokonaan ja viivästys on yli 15 työpäivää; |
| --- | --- | --- |

12)

’johtajan virheellisellä toiminnalla’ tarkoitetaan tilanteita, joissa

a)

johtaja jättää henkilöstön jäsenen palkan maksamatta osittain tai kokonaan ja viivästys on yli 15 työpäivää;

| b) | johtaja rikkoo työsopimuksessa määriteltyjä työehtoja; tai |
| --- | --- |

b)

johtaja rikkoo työsopimuksessa määriteltyjä työehtoja; tai

| c) | johtaja on syyllistynyt henkilöstön jäseneen kohdistuvaan pahoinpitelyyn tai merkittävään loukkaukseen; |
| --- | --- |

c)

johtaja on syyllistynyt henkilöstön jäseneen kohdistuvaan pahoinpitelyyn tai merkittävään loukkaukseen;

| 13) | ’henkilöstön jäsenen virheellisellä toiminnalla’ tarkoitetaan seuraavia:






  a) | henkilöstön jäsen kieltäytyy perusteettomasti johtajan tai muun henkilöstön jäsenen esimiehen antamien erityistehtävien suorittamisesta sen jälkeen, kun hänelle on vähintään kerran jo kirjallisesti ilmoitettu vastaavasta tehtävien suorittamatta jättämisestä; |
| --- | --- | --- |

13)

’henkilöstön jäsenen virheellisellä toiminnalla’ tarkoitetaan seuraavia:

a)

henkilöstön jäsen kieltäytyy perusteettomasti johtajan tai muun henkilöstön jäsenen esimiehen antamien erityistehtävien suorittamisesta sen jälkeen, kun hänelle on vähintään kerran jo kirjallisesti ilmoitettu vastaavasta tehtävien suorittamatta jättämisestä;

| b) | henkilöstön jäsen syyllistyy rikokseen; |
| --- | --- |

b)

henkilöstön jäsen syyllistyy rikokseen;

| c) | henkilöstön jäsen lakkaa suorittamasta tehtäviään eli kun hän on poissa ilman lupaa tai ilman tyydyttävää selitystä yli seitsemän työpäivän ajan; |
| --- | --- |

c)

henkilöstön jäsen lakkaa suorittamasta tehtäviään eli kun hän on poissa ilman lupaa tai ilman tyydyttävää selitystä yli seitsemän työpäivän ajan;

| d) | henkilöstön jäsen syyllistyy työpaikkakiusaamiseen tai sukupuoliseen häirintään; |
| --- | --- |

d)

henkilöstön jäsen syyllistyy työpaikkakiusaamiseen tai sukupuoliseen häirintään;

| e) | henkilöstön jäsen käyttäytyy tavalla, jonka voidaan kohtuudella odottaa saattavan tai joka on saattanut liikenneyhteisön erittäin huonoon valoon yleisön silmissä; |
| --- | --- |

e)

henkilöstön jäsen käyttäytyy tavalla, jonka voidaan kohtuudella odottaa saattavan tai joka on saattanut liikenneyhteisön erittäin huonoon valoon yleisön silmissä;

| f) | henkilöstön jäsen käyttää tai yrittää käyttää asemaansa sihteeristössä henkilökohtaisen edun saavuttamiseksi; tai |
| --- | --- |

f)

henkilöstön jäsen käyttää tai yrittää käyttää asemaansa sihteeristössä henkilökohtaisen edun saavuttamiseksi; tai

| g) | henkilöstön jäsen syyllistyy liikenneyhteisön varojen väärinkäyttöön. |
| --- | --- |

g)

henkilöstön jäsen syyllistyy liikenneyhteisön varojen väärinkäyttöön.

2.2   Sovellettavuus

| a) | Näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan henkilöstön jäseniin ja niitä ei sovelleta paikalliseen henkilöstöön. |
| --- | --- |

a)

Näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan henkilöstön jäseniin ja niitä ei sovelleta paikalliseen henkilöstöön.

| b) | Lähetettyihin asiantuntijoihin sovelletaan erityisjärjestelyitä, joita hallinnoidaan sihteeristön ja lähettävän hallituksen tai kansainvälisen järjestön välisellä sopimuksella. Johtaja päättää kussakin tapauksessa siitä, missä määrin näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan lähetettyihin asiantuntijoihin. |
| --- | --- |

b)

Lähetettyihin asiantuntijoihin sovelletaan erityisjärjestelyitä, joita hallinnoidaan sihteeristön ja lähettävän hallituksen tai kansainvälisen järjestön välisellä sopimuksella. Johtaja päättää kussakin tapauksessa siitä, missä määrin näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan lähetettyihin asiantuntijoihin.

3.   TEHTÄVÄT, VELVOLLISUUDET JA OIKEUDET

3.1   Palvelujen kansainvälinen luonne

Hyväksyessään nimityksensä henkilöstön jäsenet sitoutuvat hoitamaan tehtäviään ja sääntelemään käyttäytymistään yksinomaan liikenneyhteisön edun mukaisesti. He toimivat johtajan alaisuudessa ja ovat vastuussa hänelle tehtäviensä suorittamisesta. He eivät saa pyytää eivätkä ottaa vastaan tehtäviensä suorittamista koskevia ohjeita miltään hallitukselta, kansainväliseltä järjestöltä tai muulta liikenneyhteisön ulkopuoliselta taholta.

3.2   Käytös

| a) | Henkilöstön jäsenten on aina noudatettava liikenneyhteisön kansainvälisen aseman kannalta soveltuvaa käytöstä. Päätoimipaikkaa koskevan sopimuksen mukaiset erioikeudet ja vapaudet myönnetään liikenneyhteisön edun vuoksi. |
| --- | --- |

a)

Henkilöstön jäsenten on aina noudatettava liikenneyhteisön kansainvälisen aseman kannalta soveltuvaa käytöstä. Päätoimipaikkaa koskevan sopimuksen mukaiset erioikeudet ja vapaudet myönnetään liikenneyhteisön edun vuoksi.

| b) | Ellei jäljempänä toisin määrätä, henkilöstön jäsenet eivät tehtäviään hoitaessaan saa käsitellä sellaista asiaa, johon liittyy suoraan tai välillisesti heidän riippumattomuuden mahdollisesti vaarantava henkilökohtainen, erityisesti perheeseen liittyvä tai taloudellinen etu. |
| --- | --- |

b)

Ellei jäljempänä toisin määrätä, henkilöstön jäsenet eivät tehtäviään hoitaessaan saa käsitellä sellaista asiaa, johon liittyy suoraan tai välillisesti heidän riippumattomuuden mahdollisesti vaarantava henkilökohtainen, erityisesti perheeseen liittyvä tai taloudellinen etu.

| c) | Henkilöstön jäsenen, jonka käsiteltäväksi tulee tehtäviään hoitaessaan tämän kohdan b alakohdassa tarkoitettu asia, on ilmoitettava tästä välittömästi johtajalle. Johtaja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ja voi erityisesti vapauttaa henkilöstön jäsenen velvollisuuksistaan kyseisen asian käsittelyssä. |
| --- | --- |

c)

Henkilöstön jäsenen, jonka käsiteltäväksi tulee tehtäviään hoitaessaan tämän kohdan b alakohdassa tarkoitettu asia, on ilmoitettava tästä välittömästi johtajalle. Johtaja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ja voi erityisesti vapauttaa henkilöstön jäsenen velvollisuuksistaan kyseisen asian käsittelyssä.

| d) | Henkilöstön jäsenenillä ei saa suoraan tai välillisesti olla eivätkä he saa hankkia liikenneyhteisön valvonnan alaisessa tai liikenneyhteisöön liikeyhteyksissä olevassa yrityksessä sen tyyppisiä tai sen suuruisia intressejä, jotka saattaisivat vaarantaa heidän riippumattomuuden tehtäviään hoitaessaan. |
| --- | --- |

d)

Henkilöstön jäsenenillä ei saa suoraan tai välillisesti olla eivätkä he saa hankkia liikenneyhteisön valvonnan alaisessa tai liikenneyhteisöön liikeyhteyksissä olevassa yrityksessä sen tyyppisiä tai sen suuruisia intressejä, jotka saattaisivat vaarantaa heidän riippumattomuuden tehtäviään hoitaessaan.

| e) | Henkilöstön jäsenen, jolle annetaan määräyksiä, joiden hän katsoo olevan sääntöjenvastaisia tai todennäköisesti aiheuttavan vakavia vaikeuksia, on ilmoitettava asiasta lähimmälle esimiehelleen. Jos lähin esimies vahvistaa määräykset ja henkilöstön jäsen katsoo, ettei vahvistus ole kohtuullinen vastaus hänen huolenaiheen perusteisiin, henkilöstön jäsenen on esitettävä asia kirjallisesti lähintäesimiestä ylempänä olevan esimiehen ratkaistavaksi. Jos tämä vahvistaa määräykset kirjallisesti, henkilöstön jäsenen on pantava ne täytäntöön, paitsi jos määräykset ovat selvästi laittomia tai ne eivät täytä voimassa olevia turvallisuusnormeja.
  Jos lähin esimies katsoo, ettei määrästen täytäntöönpanoa voida siirtää, henkilöstön jäsenen on pantava ne täytäntöön, paitsi jos määräykset ovat selvästi laittomia tai ne eivät täytä voimassa olevia turvallisuusnormeja. Lähimmän esimiehen on henkilöstön jäsenen pyynnöstä annettava tämänkaltaiset määräykset kirjallisesti. |
| --- | --- |

e)

Henkilöstön jäsenen, jolle annetaan määräyksiä, joiden hän katsoo olevan sääntöjenvastaisia tai todennäköisesti aiheuttavan vakavia vaikeuksia, on ilmoitettava asiasta lähimmälle esimiehelleen. Jos lähin esimies vahvistaa määräykset ja henkilöstön jäsen katsoo, ettei vahvistus ole kohtuullinen vastaus hänen huolenaiheen perusteisiin, henkilöstön jäsenen on esitettävä asia kirjallisesti lähintäesimiestä ylempänä olevan esimiehen ratkaistavaksi. Jos tämä vahvistaa määräykset kirjallisesti, henkilöstön jäsenen on pantava ne täytäntöön, paitsi jos määräykset ovat selvästi laittomia tai ne eivät täytä voimassa olevia turvallisuusnormeja.

Jos lähin esimies katsoo, ettei määrästen täytäntöönpanoa voida siirtää, henkilöstön jäsenen on pantava ne täytäntöön, paitsi jos määräykset ovat selvästi laittomia tai ne eivät täytä voimassa olevia turvallisuusnormeja. Lähimmän esimiehen on henkilöstön jäsenen pyynnöstä annettava tämänkaltaiset määräykset kirjallisesti.

| f) | Henkilöstön jäsenen on viipymättä ilmoitettava johtajalle tai, jos hän pitää sitä hyödyllisenä, ohjauskomitean puheenjohtajalle taikka Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) sellaisista tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä tietoonsa tulleista seikoista, jotka antavat aihetta olettaa liikenneyhteisön etuja vahingoittavan laittoman toiminnan, kuten petoksen tai korruption, olemassaolon mahdollisuutta, tai sellaisesta virkatoimiin liittyvästä menettelystä, joka voi merkitä, että henkilöstön jäsenelle kuuluvia velvollisuuksia on vakavasti laiminlyöty. |
| --- | --- |

f)

Henkilöstön jäsenen on viipymättä ilmoitettava johtajalle tai, jos hän pitää sitä hyödyllisenä, ohjauskomitean puheenjohtajalle taikka Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) sellaisista tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä tietoonsa tulleista seikoista, jotka antavat aihetta olettaa liikenneyhteisön etuja vahingoittavan laittoman toiminnan, kuten petoksen tai korruption, olemassaolon mahdollisuutta, tai sellaisesta virkatoimiin liittyvästä menettelystä, joka voi merkitä, että henkilöstön jäsenelle kuuluvia velvollisuuksia on vakavasti laiminlyöty.

| g) | Liikenneyhteisö ei saa aiheuttaa haittaa henkilöstön jäsenille tämän kohdan e ja f alakohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamisen johdosta edellyttäen, että henkilöstön jäsenet toimivat perustellusti ja rehellisesti. |
| --- | --- |

g)

Liikenneyhteisö ei saa aiheuttaa haittaa henkilöstön jäsenille tämän kohdan e ja f alakohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamisen johdosta edellyttäen, että henkilöstön jäsenet toimivat perustellusti ja rehellisesti.

3.3   Virkatehtäviin kuulumaton toiminta

| a) | Henkilöstön jäsenet eivät saa harjoittaa liikenneyhteisön ulkopuolella toimintaa, joka ei sovi yhteen heidän tehtäviensä asianmukaisen suorittamisen kanssa tai joka saattaa aiheuttaa heidän henkilökohtaisen etunsa ja liikenneyhteisön edun välisen ristiriidan tai joka saattaa vahingoittaa liikenneyhteisön mainetta. |
| --- | --- |

a)

Henkilöstön jäsenet eivät saa harjoittaa liikenneyhteisön ulkopuolella toimintaa, joka ei sovi yhteen heidän tehtäviensä asianmukaisen suorittamisen kanssa tai joka saattaa aiheuttaa heidän henkilökohtaisen etunsa ja liikenneyhteisön edun välisen ristiriidan tai joka saattaa vahingoittaa liikenneyhteisön mainetta.

| b) | Henkilöstön jäsen ei saa harjoittaa mitään palkallista toimintaa liikenneyhteisön ulkopuolella ilman johtajan kirjallista etukäteishyväksyntää. |
| --- | --- |

b)

Henkilöstön jäsen ei saa harjoittaa mitään palkallista toimintaa liikenneyhteisön ulkopuolella ilman johtajan kirjallista etukäteishyväksyntää.

| c) | Henkilöstön jäsenen, jolla on suoraan tai välillisesti osuus kuljetusalalla toimintaa harjoittavasta yrityksestä ja kyseinen osuus antaa hänelle mahdollisuuden vaikuttaa yrityksen johtamiseen, on ilmoitettava tästä kirjallisesti johtajalle. Jos johtaja on kyseisessä tilanteessa, tämän on ilmoitettava asiasta ohjauskomitean puheenjohtajavaltiolle. |
| --- | --- |

c)

Henkilöstön jäsenen, jolla on suoraan tai välillisesti osuus kuljetusalalla toimintaa harjoittavasta yrityksestä ja kyseinen osuus antaa hänelle mahdollisuuden vaikuttaa yrityksen johtamiseen, on ilmoitettava tästä kirjallisesti johtajalle. Jos johtaja on kyseisessä tilanteessa, tämän on ilmoitettava asiasta ohjauskomitean puheenjohtajavaltiolle.

3.4   Häirintä

Henkilöstön jäsenten on pidättäydyttävä kaikenlaisesta työpaikkakiusaamisesta tai sukupuolisesta häirinnästä. Sihteeristö ei saa aiheuttaa haittaa henkilöstön jäsenelle, joka on joutunut työpaikkakiusaamisen tai sukupuolisen häirinnän uhriksi. Sihteeristö ei saa aiheuttaa haittaa henkilöstön jäsenelle, joka on esittänyt näyttöä työpaikkakiusaamisesta tai sukupuolisesta häirinnästä, edellyttäen, että tämä on toiminut rehellisesti.

3.5   Tietojen käyttö ja luovuttaminen

| a) | Henkilöstön jäsenten on noudatettava luottamuksellisuuden periaatetta kaikissa viralliseen toimintaan liittyvissä asioissa. He eivät saa, paitsi osana tehtäviensä hoitoa tai johtajan valtuuttamana, antaa kenellekään julkaisematonta tietoa, joka on tullut heidän tietoonsa heidän virallisen asemansa vuoksi, eivätkä he saa milloinkaan käyttää tällaisia tietoja henkilökohtaisen edun saavuttamiseksi, taloudelliset edut mukaan luettuina. Tämä velvollisuus sitoo henkilöstön jäseniä myös heidän työsuhteensa päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

a)

Henkilöstön jäsenten on noudatettava luottamuksellisuuden periaatetta kaikissa viralliseen toimintaan liittyvissä asioissa. He eivät saa, paitsi osana tehtäviensä hoitoa tai johtajan valtuuttamana, antaa kenellekään julkaisematonta tietoa, joka on tullut heidän tietoonsa heidän virallisen asemansa vuoksi, eivätkä he saa milloinkaan käyttää tällaisia tietoja henkilökohtaisen edun saavuttamiseksi, taloudelliset edut mukaan luettuina. Tämä velvollisuus sitoo henkilöstön jäseniä myös heidän työsuhteensa päättymisen jälkeen.

| b) | Henkilöstön jäsenet eivät saa julkaista mitään liikenneyhteisöön liittyvää aineistoa eivätkä mahdollistaa tällaisen aineiston julkaisemista tai avustaa tällaisen aineiston julkaisemisessa, paitsi jos se liittyy heidän tehtäviensä hoitamiseen tai jos johtaja on antanut siihen luvan. |
| --- | --- |

b)

Henkilöstön jäsenet eivät saa julkaista mitään liikenneyhteisöön liittyvää aineistoa eivätkä mahdollistaa tällaisen aineiston julkaisemista tai avustaa tällaisen aineiston julkaisemisessa, paitsi jos se liittyy heidän tehtäviensä hoitamiseen tai jos johtaja on antanut siihen luvan.

| c) | Liikenneyhteisön virallisesta viestinnästä vastaa johtaja tai siihen nimenomaisesti valtuutetut henkilöstön jäsenet. |
| --- | --- |

c)

Liikenneyhteisön virallisesta viestinnästä vastaa johtaja tai siihen nimenomaisesti valtuutetut henkilöstön jäsenet.

3.6   Omistusoikeudet ja tietoteknisten laitteiden käyttö

| a) | Kaikki oikeudet, mukaan lukien omistus- ja tekijänoikeudet ja patenttioikeudet, jotka liittyvät henkilöstön jäsenten osana heidän virallisia tehtäviään suorittamaan työhön, annetaan liikenneyhteisölle. |
| --- | --- |

a)

Kaikki oikeudet, mukaan lukien omistus- ja tekijänoikeudet ja patenttioikeudet, jotka liittyvät henkilöstön jäsenten osana heidän virallisia tehtäviään suorittamaan työhön, annetaan liikenneyhteisölle.

| b) | Kaikkia resursseja, jotka liikenneyhteisö asettaa henkilöstön jäsenten käyttöön heidän velvollisuuksiensa täyttämiseksi, mukaan lukien muun muassa esineet, asiakirjat, muistiot ja kirjeenvaihto, on käytettävä yksinomaan näihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

b)

Kaikkia resursseja, jotka liikenneyhteisö asettaa henkilöstön jäsenten käyttöön heidän velvollisuuksiensa täyttämiseksi, mukaan lukien muun muassa esineet, asiakirjat, muistiot ja kirjeenvaihto, on käytettävä yksinomaan näihin tarkoituksiin.

| c) | Liikenneyhteisön tietoteknisiä laitteita käyttäessään henkilöstön jäsenet eivät saa pyytää itselleen tai levittää sellaista laitonta materiaalia tai sisältöä, joka voi vaarantaa liikenneyhteisön maineen. |
| --- | --- |

c)

Liikenneyhteisön tietoteknisiä laitteita käyttäessään henkilöstön jäsenet eivät saa pyytää itselleen tai levittää sellaista laitonta materiaalia tai sisältöä, joka voi vaarantaa liikenneyhteisön maineen.

3.7   Kunnianosoitukset ja lahjat

| a) | Henkilöstön jäsenet eivät saa tehtäviinsä liittyen ottaa vastaan sellaisia kunnianosoituksia, kunniamerkkejä, suosionosoituksia, lahjoja tai palkkioita miltään hallitukselta, kansainväliseltä järjestöltä tai muulta sihteeristön ulkopuoliselta taholta tai tarjota niitä millekään hallitukselle, kansainväliselle järjestölle tai muulle sihteeristön ulkopuoliselle taholle, kun se on vastoin heidän asemaansa kansainvälisenä virkamiehenä. Henkilöstön jäsenet, joille on tarjottu tällaista kunnianosoitusta, kunniamerkkiä, suosionosoitusta, lahjaa tai palkkiota tai jotka ovat vastaanottaneet tällaisen kunnianosoituksen, kunniamerkin, suosionosoituksen, lahjan tai palkkion, on ilmoitettava siitä välittömästi johtajalle. Henkilöstön jäsenten virallisessa ominaisuudessaan vastaanottamista lahjoista tulee liikenneyhteisön omaisuutta, ja ne säilytetään sihteeristön tiloissa ja sisällytetään tätä tarkoitusta varten laadittuun luetteloon. |
| --- | --- |

a)

Henkilöstön jäsenet eivät saa tehtäviinsä liittyen ottaa vastaan sellaisia kunnianosoituksia, kunniamerkkejä, suosionosoituksia, lahjoja tai palkkioita miltään hallitukselta, kansainväliseltä järjestöltä tai muulta sihteeristön ulkopuoliselta taholta tai tarjota niitä millekään hallitukselle, kansainväliselle järjestölle tai muulle sihteeristön ulkopuoliselle taholle, kun se on vastoin heidän asemaansa kansainvälisenä virkamiehenä. Henkilöstön jäsenet, joille on tarjottu tällaista kunnianosoitusta, kunniamerkkiä, suosionosoitusta, lahjaa tai palkkiota tai jotka ovat vastaanottaneet tällaisen kunnianosoituksen, kunniamerkin, suosionosoituksen, lahjan tai palkkion, on ilmoitettava siitä välittömästi johtajalle. Henkilöstön jäsenten virallisessa ominaisuudessaan vastaanottamista lahjoista tulee liikenneyhteisön omaisuutta, ja ne säilytetään sihteeristön tiloissa ja sisällytetään tätä tarkoitusta varten laadittuun luetteloon.

| b) | Tämän kohdan a alakohtaa ei sovelleta esineisiin, joiden arvo on vähäinen ja joiden luonteen perusteella on selvää, että ne ovat tavanomaisia liikelahjoja, kuten kyniä, laukkuja, kansioita jne. |
| --- | --- |

b)

Tämän kohdan a alakohtaa ei sovelleta esineisiin, joiden arvo on vähäinen ja joiden luonteen perusteella on selvää, että ne ovat tavanomaisia liikelahjoja, kuten kyniä, laukkuja, kansioita jne.

4.   REKRYTOINTI

4.1   Rekrytointisäännöt

Henkilöstön jäsenet otetaan palvelukseen rekrytointia, työoloja ja maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskevien sääntöjen mukaisesti.

4.2   Vaatimukset

| a) | Henkilöstön rekrytoinnissa on erityisen tärkeää varmistua siitä, että palvelukseen otettavat henkilöston jäsenet täyttävät liikenneyhteisön korkeat pätevyys-, tehokkuus- ja luotettavuusvaatimukset. |
| --- | --- |

a)

Henkilöstön rekrytoinnissa on erityisen tärkeää varmistua siitä, että palvelukseen otettavat henkilöston jäsenet täyttävät liikenneyhteisön korkeat pätevyys-, tehokkuus- ja luotettavuusvaatimukset.

| b) | Henkilöstön jäsenen rekrytoinnin edellytyksenä on oltava vähintään






  i) | keskiasteen jälkeinen koulutus, josta on osoituksena tutkintotodistus, tai keskiasteen koulutus, josta on osoituksena tutkintotodistus ja joka oikeuttaa pyrkimään keskiasteen jälkeiseen koulutukseen, sekä vähintään viiden vuoden pituinen soveltuva työkokemus tai yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus tai työkokemus; tai joko loppuun suoritettuja yliopisto-opintoja vastaava vähintään kolmen vuoden koulutus, josta on osoituksena tutkintotodistus, tai yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus; |
| --- | --- | --- |

b)

Henkilöstön jäsenen rekrytoinnin edellytyksenä on oltava vähintään

i)

keskiasteen jälkeinen koulutus, josta on osoituksena tutkintotodistus, tai keskiasteen koulutus, josta on osoituksena tutkintotodistus ja joka oikeuttaa pyrkimään keskiasteen jälkeiseen koulutukseen, sekä vähintään viiden vuoden pituinen soveltuva työkokemus tai yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus tai työkokemus; tai joko loppuun suoritettuja yliopisto-opintoja vastaava vähintään kolmen vuoden koulutus, josta on osoituksena tutkintotodistus, tai yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus;

| ii) | jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion tai jonkin kaakkoiseurooppalaisen osapuolen kansalaisuus, jonka nojalla henkilöllä on täydet kansalaisoikeudet; |
| --- | --- |

ii)

jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion tai jonkin kaakkoiseurooppalaisen osapuolen kansalaisuus, jonka nojalla henkilöllä on täydet kansalaisoikeudet;

| iii) | henkilö on täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädännön mukaiset velvollisuutensa; |
| --- | --- |

iii)

henkilö on täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädännön mukaiset velvollisuutensa;

| iv) | henkilöstön jäsen täyttää tehtäviensä hoitamisen edellyttämät hyvää mainetta koskevat vaatimukset; ja |
| --- | --- |

iv)

henkilöstön jäsen täyttää tehtäviensä hoitamisen edellyttämät hyvää mainetta koskevat vaatimukset; ja

| v) | pätevän lääkärin todistus siitä, että henkilöstön jäsenellä on tehtävän edellyttämä fyysinen kunto. |
| --- | --- |

v)

pätevän lääkärin todistus siitä, että henkilöstön jäsenellä on tehtävän edellyttämä fyysinen kunto.

4.3   Työsopimus

| a) | Henkilöstön jäsenen työehdot määritellään työsopimuksessa, jonka johtaja ja kyseinen henkilöstön jäsen allekirjoittavat. Johtajan ja apulaisjohtajien työsopimukset allekirjoittaa ohjauskomitean puheenjohtajavaltio. |
| --- | --- |

a)

Henkilöstön jäsenen työehdot määritellään työsopimuksessa, jonka johtaja ja kyseinen henkilöstön jäsen allekirjoittavat. Johtajan ja apulaisjohtajien työsopimukset allekirjoittaa ohjauskomitean puheenjohtajavaltio.

| b) | Työsopimuksessa on ilmoitettava vähintään seuraavat:






  i) | sihteeristön nimi ja virallinen osoite; |
| --- | --- | --- |

b)

Työsopimuksessa on ilmoitettava vähintään seuraavat:

i)

sihteeristön nimi ja virallinen osoite;

| ii) | henkilöstön jäsenen nimi ja virallinen osoite; |
| --- | --- |

ii)

henkilöstön jäsenen nimi ja virallinen osoite;

| iii) | rekrytointipaikka eli paikka, joka oli henkilöstön jäsenen vakinainen asuinpaikka välittömästi ennen astumistaan sihteeristön palvelukseen; |
| --- | --- |

iii)

rekrytointipaikka eli paikka, joka oli henkilöstön jäsenen vakinainen asuinpaikka välittömästi ennen astumistaan sihteeristön palvelukseen;

| iv) | nimityksen voimaantulopäivä; |
| --- | --- |

iv)

nimityksen voimaantulopäivä;

| v) | nimityksen kesto; |
| --- | --- |

v)

nimityksen kesto;

| vi) | tavallinen työskentelypaikka; |
| --- | --- |

vi)

tavallinen työskentelypaikka;

| vii) | tehtävänimike; |
| --- | --- |

vii)

tehtävänimike;

| viii) | tehtävästä maksettava kokonaiskorvaus; |
| --- | --- |

viii)

tehtävästä maksettava kokonaiskorvaus;

| ix) | koeajan ehdot; |
| --- | --- |

ix)

koeajan ehdot;

| x) | vuosilomaoikeuden kokonaismäärä; |
| --- | --- |

x)

vuosilomaoikeuden kokonaismäärä;

| xi) | työtuntien määrä viikossa; ja |
| --- | --- |

xi)

työtuntien määrä viikossa; ja

| xii) | luettelo asiakirjoista, jotka on liitetty työsopimukseen, mukaan lukien nämä henkilöstösäännöt, ja joissa viitataan työsuhteiden sääntelyyn. |
| --- | --- |

xii)

luettelo asiakirjoista, jotka on liitetty työsopimukseen, mukaan lukien nämä henkilöstösäännöt, ja joissa viitataan työsuhteiden sääntelyyn.

4.4   Tehtävänkuvaukset

| a) | Kaikkiin sihteeristön tehtäviin liittyy tehtävänkuvaus, jossa eritellään tehtävän sisäinen luokittelu, raportointisuhde, velvollisuudet ja vastuualueet ja sekä vaadittava pätevyys ja ammattitaito. Tehtävänkuvaukset hyväksyy johtaja, ja ne liitetään työsopimukseen. |
| --- | --- |

a)

Kaikkiin sihteeristön tehtäviin liittyy tehtävänkuvaus, jossa eritellään tehtävän sisäinen luokittelu, raportointisuhde, velvollisuudet ja vastuualueet ja sekä vaadittava pätevyys ja ammattitaito. Tehtävänkuvaukset hyväksyy johtaja, ja ne liitetään työsopimukseen.

| b) | Johtaja voi asianmukaisin perusteluin keskeyttää minkä tahansa henkilöstön jäsenen velvollisuuksista tai vastuualueista. Tämä ei kuitenkaan vaikuttaa henkilöstön jäsenen palkkaan. |
| --- | --- |

b)

Johtaja voi asianmukaisin perusteluin keskeyttää minkä tahansa henkilöstön jäsenen velvollisuuksista tai vastuualueista. Tämä ei kuitenkaan vaikuttaa henkilöstön jäsenen palkkaan.

4.5   Sijaisuudet

| a) | Johtaja voi hallinnollisista ja varainhoitoa koskevista syistä nimittää itselleen sijaisen poissaoloja varten. Sijaisen nimittäminen ei automaattisesti siirrä tälle liikenneyhteisön talousarvion täytäntöönpanoon liittyviä oikeuksia. |
| --- | --- |

a)

Johtaja voi hallinnollisista ja varainhoitoa koskevista syistä nimittää itselleen sijaisen poissaoloja varten. Sijaisen nimittäminen ei automaattisesti siirrä tälle liikenneyhteisön talousarvion täytäntöönpanoon liittyviä oikeuksia.

| b) | Johtaja voi nimittää sijaisia henkilöstön jäsenille heidän ollessa poissa yli kolme työpäivää. Kyseisen ajan aikana vastuussa oleva henkilöstön jäsen nimetään tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

b)

Johtaja voi nimittää sijaisia henkilöstön jäsenille heidän ollessa poissa yli kolme työpäivää. Kyseisen ajan aikana vastuussa oleva henkilöstön jäsen nimetään tapauskohtaisesti.

4.6   Yleiset suorituskykyvaatimukset

| a) | Henkilöstön jäsenten on täytettävä velvollisuutensa ja hoidettava vastuualueensa huolella ja noudatettava tarkasti kaikkia johtajan ja muiden esimiesten tai valvojien antamia ohjeita ja opastusta. Henkilöstön jäsenten on raportoitava toiminnastaan johtajalle säännöllisesti. |
| --- | --- |

a)

Henkilöstön jäsenten on täytettävä velvollisuutensa ja hoidettava vastuualueensa huolella ja noudatettava tarkasti kaikkia johtajan ja muiden esimiesten tai valvojien antamia ohjeita ja opastusta. Henkilöstön jäsenten on raportoitava toiminnastaan johtajalle säännöllisesti.

| b) | Johtaja voi väliaikaisesti tai pysyvästi siirtää henkilöstön jäsenelle velvollisuuksia ja vastuualueita, jotka vastaavat tämän koulusta ja osaamista ja jotka ovat kohtuullisia asiaan kuuluvan tehtävänkuvauksen kannalta. |
| --- | --- |

b)

Johtaja voi väliaikaisesti tai pysyvästi siirtää henkilöstön jäsenelle velvollisuuksia ja vastuualueita, jotka vastaavat tämän koulusta ja osaamista ja jotka ovat kohtuullisia asiaan kuuluvan tehtävänkuvauksen kannalta.

| c) | Henkilöstön jäsenet voivat kirjallisesti vastustaa tällaisten tehtävien, velvollisuuksien tai vastuualueiden siirtämistä, jos he katsovat, ettei siirto ole tämän kohdan b alakohdan vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

c)

Henkilöstön jäsenet voivat kirjallisesti vastustaa tällaisten tehtävien, velvollisuuksien tai vastuualueiden siirtämistä, jos he katsovat, ettei siirto ole tämän kohdan b alakohdan vaatimusten mukainen.

4.7   Suoritusten arviointi ja niitä koskeva vuoropuhelu

| a) | Kunkin henkilöstön jäsenen suorituksia arvioidaan säännöllisin väliajoin vähintään kerran vuodessa, ja arviointi perustuu pätevyyteen, tuottavuuteen ja käytökseen yksikössä. |
| --- | --- |

a)

Kunkin henkilöstön jäsenen suorituksia arvioidaan säännöllisin väliajoin vähintään kerran vuodessa, ja arviointi perustuu pätevyyteen, tuottavuuteen ja käytökseen yksikössä.

| b) | Lähimmät esimiehet laativat arviointiraportit, mukaan lukien huomautukset ja suositukset, kirjallisesti. Vuosiraportista on keskusteltava ja sitä on tarkasteltava raportin kohteena olevan henkilöstön jäsenen kanssa, joka voi liittää siihen asiaankuuluviksi katsomiaan huomautuksia, minkä jälkeen hän allekirjoittaa ja päivää sen. |
| --- | --- |

b)

Lähimmät esimiehet laativat arviointiraportit, mukaan lukien huomautukset ja suositukset, kirjallisesti. Vuosiraportista on keskusteltava ja sitä on tarkasteltava raportin kohteena olevan henkilöstön jäsenen kanssa, joka voi liittää siihen asiaankuuluviksi katsomiaan huomautuksia, minkä jälkeen hän allekirjoittaa ja päivää sen.

4.8   Nimitykset ja niiden pidennykset

| a) | Nimitykset ja niiden pidennykset myönnetään johtajan täsmentämäksi määräajaksi, ja ne voidaan uusia. Määräaikaisen nimityksen päättymispäivä on ilmoitettava työsopimuksessa. Määräaikainen nimitys tai sen pidentäminen ei velvoita tai oikeuta millään tavoin nimityksen pidentämiseen tai pidennyksen uusimiseen tai nimityksen muuntamiseen toisenlaiseksi nimitykseksi. |
| --- | --- |

a)

Nimitykset ja niiden pidennykset myönnetään johtajan täsmentämäksi määräajaksi, ja ne voidaan uusia. Määräaikaisen nimityksen päättymispäivä on ilmoitettava työsopimuksessa. Määräaikainen nimitys tai sen pidentäminen ei velvoita tai oikeuta millään tavoin nimityksen pidentämiseen tai pidennyksen uusimiseen tai nimityksen muuntamiseen toisenlaiseksi nimitykseksi.

| b) | Johtajan on ilmoitettava henkilöstön jäsenelle kirjallisesti vähintään kolme kuukautta ennen työsopimuksen päättymistä, uusitaanko hänen työsopimuksensa vai ei ja, jos uusitaan, millä ehdoilla. Henkilöstön jäsenten, joille tarjotaan työsopimuksen uusimista, on ilmoitettava johtajalle kirjallisesti yhden kuukauden kuluessa tarjouksen vastaanottamisesta, ottavatko he sen vastaan. Muussa tapauksessa johtaja voi katsoa, että tarjous on hylätty. |
| --- | --- |

b)

Johtajan on ilmoitettava henkilöstön jäsenelle kirjallisesti vähintään kolme kuukautta ennen työsopimuksen päättymistä, uusitaanko hänen työsopimuksensa vai ei ja, jos uusitaan, millä ehdoilla. Henkilöstön jäsenten, joille tarjotaan työsopimuksen uusimista, on ilmoitettava johtajalle kirjallisesti yhden kuukauden kuluessa tarjouksen vastaanottamisesta, ottavatko he sen vastaan. Muussa tapauksessa johtaja voi katsoa, että tarjous on hylätty.

| c) | Johtajan ja apulaisjohtajan nimitys ei saa ylittää kolmen vuoden määräaikaa eikä sitä voi uudistaa useammin kuin kaksi kertaa. |
| --- | --- |

c)

Johtajan ja apulaisjohtajan nimitys ei saa ylittää kolmen vuoden määräaikaa eikä sitä voi uudistaa useammin kuin kaksi kertaa.

4.9   Koeaika

| a) | Nimityksiin sovelletaan rekrytointia, työoloja ja maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskevien sääntöjen ja muiden työsopimuksessa mahdollisesti määritettyjen lisäehtojen mukaista koeaikaa. |
| --- | --- |

a)

Nimityksiin sovelletaan rekrytointia, työoloja ja maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskevien sääntöjen ja muiden työsopimuksessa mahdollisesti määritettyjen lisäehtojen mukaista koeaikaa.

| b) | Koeaikaan lasketaan ainoastaan koeaikana tehdyt tosiasialliset työpäivät. Jos henkilöstön jäsen on poissa töistä yli 15 työpäivän ajan, koeaikaa jatketaan automaattisesti henkilöstön jäsenen poissaolon kestoa vastaavien työpäivien määrällä. |
| --- | --- |

b)

Koeaikaan lasketaan ainoastaan koeaikana tehdyt tosiasialliset työpäivät. Jos henkilöstön jäsen on poissa töistä yli 15 työpäivän ajan, koeaikaa jatketaan automaattisesti henkilöstön jäsenen poissaolon kestoa vastaavien työpäivien määrällä.

| c) | Henkilöstön jäsen voi koeajan aikana irtisanoa työsopimuksen yhden kuukauden irtisanomisajalla. |
| --- | --- |

c)

Henkilöstön jäsen voi koeajan aikana irtisanoa työsopimuksen yhden kuukauden irtisanomisajalla.

| d) | Johtaja voi koeajan kuluessa irtisanoa työsopimuksen yhden kuukauden irtisanomisajalla, jos henkilöstön jäsenen tekemä työ katsotaan riittämättömäksi. Johtaja voi myös irtisanoa työsopimuksen välittömästi edellyttäen, että kaikki maksettavat palkkamaksut suoritetaan, myös irtisanomisajalta. Muussa tapauksessa henkilöstön jäsenen esimies arvioi tämän suoriutumista rekrytointia, työoloja ja maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskevien sääntöjen 23 ja 24 kohdan mukaisesti. Suorituksen arviointia koskevan raportin perusteella nimitys on joko vahvistettava tai päätettävä välittömästi tai koeaikaa on jatkettava enintään kuudella kuukaudella. |
| --- | --- |

d)

Johtaja voi koeajan kuluessa irtisanoa työsopimuksen yhden kuukauden irtisanomisajalla, jos henkilöstön jäsenen tekemä työ katsotaan riittämättömäksi. Johtaja voi myös irtisanoa työsopimuksen välittömästi edellyttäen, että kaikki maksettavat palkkamaksut suoritetaan, myös irtisanomisajalta. Muussa tapauksessa henkilöstön jäsenen esimies arvioi tämän suoriutumista rekrytointia, työoloja ja maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskevien sääntöjen 23 ja 24 kohdan mukaisesti. Suorituksen arviointia koskevan raportin perusteella nimitys on joko vahvistettava tai päätettävä välittömästi tai koeaikaa on jatkettava enintään kuudella kuukaudella.

| e) | Jos johtaja ei tee päätöstä koeajan loppuun mennessä, nimitys katsotaan vahvistetuksi. |
| --- | --- |

e)

Jos johtaja ei tee päätöstä koeajan loppuun mennessä, nimitys katsotaan vahvistetuksi.

5.   TYÖAIKA JA OSA-AIKATYÖ

5.1   Työajan määrittäminen

| a) | Tavanomainen työviikko on viisi työpäivää maanantaista perjantaihin, ja päivittäinen työaika kokopäiväisille työntekijöille on kahdeksan tuntia, joka sisältää pakollisen 30 minuutin tauon. Henkilöstön jäsenten on aloitettava työpäivänsä viimeistään klo 9. |
| --- | --- |

a)

Tavanomainen työviikko on viisi työpäivää maanantaista perjantaihin, ja päivittäinen työaika kokopäiväisille työntekijöille on kahdeksan tuntia, joka sisältää pakollisen 30 minuutin tauon. Henkilöstön jäsenten on aloitettava työpäivänsä viimeistään klo 9.

| b) | Lähetettyjen asiantuntijoiden työaikaa säännellään sihteeristön ja lähettävän hallituksen tai kansainvälisen järjestön välisillä sopimuksilla ottaen huomioon heidän tehtävänsä sihteeristössä komennuksella olon ajan. |
| --- | --- |

b)

Lähetettyjen asiantuntijoiden työaikaa säännellään sihteeristön ja lähettävän hallituksen tai kansainvälisen järjestön välisillä sopimuksilla ottaen huomioon heidän tehtävänsä sihteeristössä komennuksella olon ajan.

| c) | Johtaja antaa säännöt työajan joustavasta käytöstä normaalin työviikon aikana. |
| --- | --- |

c)

Johtaja antaa säännöt työajan joustavasta käytöstä normaalin työviikon aikana.

| d) | Vahvistetun työviikon tuntimäärän ylittävistä työtunneista ei makseta lisäkorvausta, jollei tämän kohdan e alakohdassa toisin määrätä. |
| --- | --- |

d)

Vahvistetun työviikon tuntimäärän ylittävistä työtunneista ei makseta lisäkorvausta, jollei tämän kohdan e alakohdassa toisin määrätä.

| e) | Henkilöstön jäsenille, jotka yksikön tarpeiden perusteella ovat saaneet esimieheltään suoraan ohjeet tehdä ylitöitä johtajan suostumuksella ja jotka ovat suostuneet tähän, maksetaan korvausta. Korvaus maksetaan lomana siten, että yhdeltä ylityötunnilta saa yhden tunnin vapaata. Iltaisin klo 20:n jälkeen, viikonloppuisin ja virallisina vapaapäivinä tehdystä ylityöstä yhtä ylityötuntia kohden saa 1,5 tuntia vapaata. Henkilöstön jäsenten on pidettävä kirjaa tekemistään ylityötunneista, jotka ylitöitä pyytäneen esimiehen on todennettava. Henkilöstön jäsenten on käytettävä lomina maksettavat ylityökorvaukset kahden kuukauden kuluessa ylityön tekemisestä. Ylityökorvaukset menetetään, jos niitä ei käytetä kyseisen ajan kuluessa. Kaikki käyttämättömät ylityökorvaukset nollautuvat joka tapauksessa kunkin kalenterivuoden lopussa. Ylityötuntien määrä saa olla enintään 20 tuntia kuukaudessa, lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja poikkeustapauksia ja edellyttäen, että johtajalta on saatu asiasta kirjallinen hyväksyntä perusteluineen. |
| --- | --- |

e)

Henkilöstön jäsenille, jotka yksikön tarpeiden perusteella ovat saaneet esimieheltään suoraan ohjeet tehdä ylitöitä johtajan suostumuksella ja jotka ovat suostuneet tähän, maksetaan korvausta. Korvaus maksetaan lomana siten, että yhdeltä ylityötunnilta saa yhden tunnin vapaata. Iltaisin klo 20:n jälkeen, viikonloppuisin ja virallisina vapaapäivinä tehdystä ylityöstä yhtä ylityötuntia kohden saa 1,5 tuntia vapaata. Henkilöstön jäsenten on pidettävä kirjaa tekemistään ylityötunneista, jotka ylitöitä pyytäneen esimiehen on todennettava. Henkilöstön jäsenten on käytettävä lomina maksettavat ylityökorvaukset kahden kuukauden kuluessa ylityön tekemisestä. Ylityökorvaukset menetetään, jos niitä ei käytetä kyseisen ajan kuluessa. Kaikki käyttämättömät ylityökorvaukset nollautuvat joka tapauksessa kunkin kalenterivuoden lopussa. Ylityötuntien määrä saa olla enintään 20 tuntia kuukaudessa, lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja poikkeustapauksia ja edellyttäen, että johtajalta on saatu asiasta kirjallinen hyväksyntä perusteluineen.

5.2   Osa-aikatyö

| a) | Henkilöstön jäsenet voivat hakea lupaa työskennellä osa-aikaisesti. Johtaja voi myöntää luvan osa-aikaiseen työhön, jos se on sihteeristön edun mukaista. Henkilöstön jäsenille annetaan lupa tehdä osa-aikatyötä seuraavissa tapauksissa:






  i) | hoitaakseen alle yhdeksänvuotiasta lasta; |
| --- | --- | --- |

a)

Henkilöstön jäsenet voivat hakea lupaa työskennellä osa-aikaisesti. Johtaja voi myöntää luvan osa-aikaiseen työhön, jos se on sihteeristön edun mukaista. Henkilöstön jäsenille annetaan lupa tehdä osa-aikatyötä seuraavissa tapauksissa:

i)

hoitaakseen alle yhdeksänvuotiasta lasta;

| ii) | hoitaakseen 9–12-vuotiasta lasta, kun työajan vähennys ei ylitä 20:tä prosenttia normaalityöajasta; |
| --- | --- |

ii)

hoitaakseen 9–12-vuotiasta lasta, kun työajan vähennys ei ylitä 20:tä prosenttia normaalityöajasta;

| iii) | hoitaakseen vakavasti sairasta tai vammaista puolisoaan, ylenevää polvea olevaa sukulaistaan, alenevaa polvea olevaa sukulaistaan, veljeään tai sisartaan; |
| --- | --- |

iii)

hoitaakseen vakavasti sairasta tai vammaista puolisoaan, ylenevää polvea olevaa sukulaistaan, alenevaa polvea olevaa sukulaistaan, veljeään tai sisartaan;

| iv) | täydennyskoulutukseen osallistumiseksi; tai |
| --- | --- |

iv)

täydennyskoulutukseen osallistumiseksi; tai

| v) | 58 vuoden iästä alkaen eläkkeelle siirtymistä edeltävien viiden vuoden aikana. |
| --- | --- |

v)

58 vuoden iästä alkaen eläkkeelle siirtymistä edeltävien viiden vuoden aikana.

| b) | Kun lupaa osa-aikatyöhön on pyydetty täydennyskoulutukseen osallistumiseksi tai 58 vuoden iästä alkaen, johtaja voi ainoastaan poikkeustapauksissa ja pakottavista yksikön etuun liittyvistä syistä hylätä pyynnön tai lykätä luvan voimaantuloa. Kun tätä oikeutta käytetään vakavasti sairaan tai vammaisen puolison, alenevaa polvea olevan sukulaisen, veljen tai sisaren hoitamiseksi tai täydennyskoulutukseen osallistumiseksi, tällaisten osa-aikatyöjaksojen yhteenlaskettu kesto saa olla enintään kuusi kuukautta henkilöstön jäsenen työsuhteen aikana sihteeristössä. |
| --- | --- |

b)

Kun lupaa osa-aikatyöhön on pyydetty täydennyskoulutukseen osallistumiseksi tai 58 vuoden iästä alkaen, johtaja voi ainoastaan poikkeustapauksissa ja pakottavista yksikön etuun liittyvistä syistä hylätä pyynnön tai lykätä luvan voimaantuloa. Kun tätä oikeutta käytetään vakavasti sairaan tai vammaisen puolison, alenevaa polvea olevan sukulaisen, veljen tai sisaren hoitamiseksi tai täydennyskoulutukseen osallistumiseksi, tällaisten osa-aikatyöjaksojen yhteenlaskettu kesto saa olla enintään kuusi kuukautta henkilöstön jäsenen työsuhteen aikana sihteeristössä.

6.   TYÖSOPIMUKSEN PURKAMINEN

Työsopimus voidaan purkaa seuraavin edellytyksin ja seuraavin tavoin:

| a) | koeaikana: rekisteröidyllä irtisanomiskirjeellä; |
| --- | --- |

a)

koeaikana: rekisteröidyllä irtisanomiskirjeellä;

| b) | määräaikaisen työsopimuksen päättymisen yhteydessä: 4.8 kohdan b alakohdassa vahvistetuin edellytyksin; |
| --- | --- |

b)

määräaikaisen työsopimuksen päättymisen yhteydessä: 4.8 kohdan b alakohdassa vahvistetuin edellytyksin;

| c) | yhteisestä sopimuksesta: henkilöstön jäsenen ja johtajan allekirjoittamalla kirjallisella ilmoituksella; |
| --- | --- |

c)

yhteisestä sopimuksesta: henkilöstön jäsenen ja johtajan allekirjoittamalla kirjallisella ilmoituksella;

| d) | henkilöstön jäsenen toimiessa virheellisesti: rekisteröidyllä irtisanomiskirjeellä; |
| --- | --- |

d)

henkilöstön jäsenen toimiessa virheellisesti: rekisteröidyllä irtisanomiskirjeellä;

| e) | johtajan toimiessa virheellisesti: rekisteröidyllä irtisanomiskirjeellä; |
| --- | --- |

e)

johtajan toimiessa virheellisesti: rekisteröidyllä irtisanomiskirjeellä;

| f) | ammatillisen suorituskyvyn puutteen vuoksi (epäpätevyys): rekisteröidyllä irtisanomiskirjeellä; |
| --- | --- |

f)

ammatillisen suorituskyvyn puutteen vuoksi (epäpätevyys): rekisteröidyllä irtisanomiskirjeellä;

| g) | uudelleenorganisoinnin tai resurssipulan vuoksi: rekisteröidyllä irtisanomiskirjeellä; |
| --- | --- |

g)

uudelleenorganisoinnin tai resurssipulan vuoksi: rekisteröidyllä irtisanomiskirjeellä;

| h) | terveyssyistä: rekisteröidyllä irtisanomiskirjeellä; |
| --- | --- |

h)

terveyssyistä: rekisteröidyllä irtisanomiskirjeellä;

| i) | eläkeiän saavuttamisen vuoksi: rekisteröidyllä irtisanomiskirjeellä. |
| --- | --- |

i)

eläkeiän saavuttamisen vuoksi: rekisteröidyllä irtisanomiskirjeellä.

7.   ENNENAIKAINEN IRTISANOMINEN HENKILÖSTÖN JÄSENEN ALOITTEESTA

| a) | Henkilöstön jäsenet voivat pyytää työsopimuksensa päättämistä kahden kuukauden irtisanomisajalla. Johtaja ja henkilöstön jäsen voivat sopia lyhyemmästä irtisanomisajasta ja muista sopimuksen päättämistä koskevista erityisehdoista. |
| --- | --- |

a)

Henkilöstön jäsenet voivat pyytää työsopimuksensa päättämistä kahden kuukauden irtisanomisajalla. Johtaja ja henkilöstön jäsen voivat sopia lyhyemmästä irtisanomisajasta ja muista sopimuksen päättämistä koskevista erityisehdoista.

| b) | Henkilöstön jäsenet voivat irtisanoa työsopimuksen ilman irtisanomisaikaa, jos johtajan on todettu syyllistyneen virheelliseen toimintaan. Oikeus purkaa työsopimus tällä perusteella menetetään kahden kuukauden kuluttua kyseisestä rikkomuksesta. |
| --- | --- |

b)

Henkilöstön jäsenet voivat irtisanoa työsopimuksen ilman irtisanomisaikaa, jos johtajan on todettu syyllistyneen virheelliseen toimintaan. Oikeus purkaa työsopimus tällä perusteella menetetään kahden kuukauden kuluttua kyseisestä rikkomuksesta.

| c) | Henkilöstön jäsenet voivat lääketieteellistä näyttöä esittämällä irtisanoa työsopimuksensa yhden kuukauden irtisanomisajalla, jos heidän terveydentilansa ei enää mahdollista työtehtävien hoitamista. Henkilöstön jäsen voi sopia tätä lyhyemmästä irtisanomisajasta ja kyseiseltä ajanjaksolta maksettavista korvauksista. |
| --- | --- |

c)

Henkilöstön jäsenet voivat lääketieteellistä näyttöä esittämällä irtisanoa työsopimuksensa yhden kuukauden irtisanomisajalla, jos heidän terveydentilansa ei enää mahdollista työtehtävien hoitamista. Henkilöstön jäsen voi sopia tätä lyhyemmästä irtisanomisajasta ja kyseiseltä ajanjaksolta maksettavista korvauksista.

8.   ENNENAIKAINEN IRTISANOMINEN JOHTAJAN ALOITTEESTA

| a) | Johtaja voi irtisanoa henkilöstön jäsenen työsopimuksen ilman irtisanomisaikaa, jos tämän on todettu syyllistyneen virheelliseen toimintaan. |
| --- | --- |

a)

Johtaja voi irtisanoa henkilöstön jäsenen työsopimuksen ilman irtisanomisaikaa, jos tämän on todettu syyllistyneen virheelliseen toimintaan.

| b) | Johtaja voi irtisanoa työsopimuksen kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun henkilöstön jäseneltä on todettu puuttuvan riittävä ammatillinen pätevyys suhteessa asiaankuuluvan tehtävän tehtävänkuvaukseen ja hänelle määrättyihin tehtäviin. Ennen sopimuksen irtisanomista koskevan päätöksen tekemistä johtajan on annettava asiasta kirjallinen ilmoitus konkreettisine perusteluineen ja kohtuullinen aika (vähintään yksi kuukausi tosiasiallista työntekoa) ammatillisen pätevyyden parantamiseen. Johtaja pyytää myös kirjallista selvitystä henkilöstön jäseneltä. Henkilöstön jäsenen on annettava selvitys viiden työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Jos henkilöstön jäsen ei pyynnön saatuaan esitä kirjallista selvitystä viiden työpäivän määräajassa, johtaja voi tehdä päätöksen muiden käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

b)

Johtaja voi irtisanoa työsopimuksen kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun henkilöstön jäseneltä on todettu puuttuvan riittävä ammatillinen pätevyys suhteessa asiaankuuluvan tehtävän tehtävänkuvaukseen ja hänelle määrättyihin tehtäviin. Ennen sopimuksen irtisanomista koskevan päätöksen tekemistä johtajan on annettava asiasta kirjallinen ilmoitus konkreettisine perusteluineen ja kohtuullinen aika (vähintään yksi kuukausi tosiasiallista työntekoa) ammatillisen pätevyyden parantamiseen. Johtaja pyytää myös kirjallista selvitystä henkilöstön jäseneltä. Henkilöstön jäsenen on annettava selvitys viiden työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Jos henkilöstön jäsen ei pyynnön saatuaan esitä kirjallista selvitystä viiden työpäivän määräajassa, johtaja voi tehdä päätöksen muiden käytettävissä olevien tietojen perusteella.

| c) | Johtaja voi irtisanoa työsopimuksen ohjauskomitean tekemällä päätöksellä, joka koskee uudelleenorganisointia, resurssipulaa tai henkilöstön vähentämistä. Tällaisissa tapauksissa irtisanomisajan on oltava vähintään kolme kuukautta. |
| --- | --- |

c)

Johtaja voi irtisanoa työsopimuksen ohjauskomitean tekemällä päätöksellä, joka koskee uudelleenorganisointia, resurssipulaa tai henkilöstön vähentämistä. Tällaisissa tapauksissa irtisanomisajan on oltava vähintään kolme kuukautta.

| d) | Johtaja voi irtisanoa työsopimuksen aikaisintaan kuuden kuukauden kuluta siitä, kun pätevä lääkäri todistaa, että henkilöstön jäsen on terveydentilansa vuoksi pysyvästi työkyvytön eikä voi jatkaa päätevyytensä mukaisten tehtävien hoitamista. Irtisanominen on tehtävä kahden kuukauden irtisanomisajalla. Johtaja voi sopia tätä lyhyemmästä irtisanomisajasta ja kyseiseltä ajanjaksolta maksettavista korvauksista. |
| --- | --- |

d)

Johtaja voi irtisanoa työsopimuksen aikaisintaan kuuden kuukauden kuluta siitä, kun pätevä lääkäri todistaa, että henkilöstön jäsen on terveydentilansa vuoksi pysyvästi työkyvytön eikä voi jatkaa päätevyytensä mukaisten tehtävien hoitamista. Irtisanominen on tehtävä kahden kuukauden irtisanomisajalla. Johtaja voi sopia tätä lyhyemmästä irtisanomisajasta ja kyseiseltä ajanjaksolta maksettavista korvauksista.

| e) | Johtaja voi irtisanoa työsopimuksen ilman irtisanomisaikaa, kun henkilöstön jäsen saavuttaa eläkeiän. |
| --- | --- |

e)

Johtaja voi irtisanoa työsopimuksen ilman irtisanomisaikaa, kun henkilöstön jäsen saavuttaa eläkeiän.

9.   PALKAT, MATKAKULUT JA MUUTTOKULUT

9.1   Palkat

| a) | Sihteeristön tehtävien luokittelua vastaava palkkataulukko on näiden henkilöstösääntöjen lisäyksessä, ja ohjauskomitean on tarkistettava sitä säännöllisesti varmistaakseen, että se säilyy kilpailukykyisenä ja sihteeristön vaatimusten mukaisena. |
| --- | --- |

a)

Sihteeristön tehtävien luokittelua vastaava palkkataulukko on näiden henkilöstösääntöjen lisäyksessä, ja ohjauskomitean on tarkistettava sitä säännöllisesti varmistaakseen, että se säilyy kilpailukykyisenä ja sihteeristön vaatimusten mukaisena.

| b) | Palkat maksetaan kuukausittain 12 kertaa vuodessa. Työsopimuksessa määrätty korvaus sisältää kaikki henkilöstön jäsenelle maksettavat korvaukset, mukaan lukien muun muassa matkakorvaukset, näissä henkilöstösäännöissä ja muissa asiaa koskevissa säännöissä kuvatun mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Palkat maksetaan kuukausittain 12 kertaa vuodessa. Työsopimuksessa määrätty korvaus sisältää kaikki henkilöstön jäsenelle maksettavat korvaukset, mukaan lukien muun muassa matkakorvaukset, näissä henkilöstösäännöissä ja muissa asiaa koskevissa säännöissä kuvatun mukaisesti.

9.2   Matkakulut

| a) | Henkilöstön jäsenellä, joka matkustaa työn puolesta ja jolla on asianmukainen matkamääräys, on oikeus matkustuskulujen korvaukseen ja päivärahaan matkasääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Henkilöstön jäsenellä, joka matkustaa työn puolesta ja jolla on asianmukainen matkamääräys, on oikeus matkustuskulujen korvaukseen ja päivärahaan matkasääntöjen mukaisesti.

| b) | Tällainen matka voi tapahtua






  i) | nimityksen yhteydessä; |
| --- | --- | --- |

b)

Tällainen matka voi tapahtua

i)

nimityksen yhteydessä;

| ii) | toiseen liikenneyhteisön toimipisteeseen siirron yhteydessä; |
| --- | --- |

ii)

toiseen liikenneyhteisön toimipisteeseen siirron yhteydessä;

| iii) | virantoimituksen yhteydessä ja |
| --- | --- |

iii)

virantoimituksen yhteydessä ja

| iv) | työsopimuksen päättymisen yhteydessä. |
| --- | --- |

iv)

työsopimuksen päättymisen yhteydessä.

9.3   Muuttokulut

Liikenneyhteisön korvaa palvelukseen otettujen henkilöstön jäsenten ja heidän perheenjäsentensä kustannukset, jotka aiheutuvat siitä, että he muuttavat sihteeristön sijaintipaikkaan, jotta henkilöstön jäsen voi ottaa vastaan tehtävänsä, sekä muutosta takaisin henkilöstön jäsenen rekrytointipaikkaan työsopimuksen päättyessä. Ohjauskomitea laatii muuttokulujen korvaamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

10.   VAPAAPÄIVÄT JA LOMAT

10.1   Viralliset vapaapäivät

Viralliset vapaapäiviä ovat toimipisteen kansallisen lainsäädännön mukaiset viralliset vapaapäivät. Johtaja laatii luettelon virallisista vapaapäivistä kunkin kalenterivuoden lopussa seuraavaa vuotta varten. Henkilöstön jäsenet voivat johtajan suostumuksella vaihtaa enintään kolme vapaapäivää vuodessa henkilökohtaisista tai uskonnollisista syistä. Johtajan on varmistettava, että tällaiset vaihdot eivät vaikuta kielteisesti sihteeristön toimintaan.

10.2   Vuosiloma

| a) | Henkilöstön jäsenille kertyy vuosilomaa kaksi ja puoli työpäivää kuukaudessa. Vuosilomaa voidaan kerryttää kyseessä olevaa vuotta seuraavan vuoden 31 päivään maaliskuuta asti. Edeltävänä vuonna kertyneet vuosilomat, joita ei ole käytetty 31 päivään maaliskuuta mennessä, menetetään. |
| --- | --- |

a)

Henkilöstön jäsenille kertyy vuosilomaa kaksi ja puoli työpäivää kuukaudessa. Vuosilomaa voidaan kerryttää kyseessä olevaa vuotta seuraavan vuoden 31 päivään maaliskuuta asti. Edeltävänä vuonna kertyneet vuosilomat, joita ei ole käytetty 31 päivään maaliskuuta mennessä, menetetään.

| b) | Vuosilomaa voidaan pitää kokonaisina tai puolikkaina päivinä. Johtaja hyväksyy vuosilomat yhteisymmärryksessä esimiehen kanssa. Johtaja antaa yksikön tarpeiden mukaan jokaiselle henkilöstön jäsenelle mahdollisuuden pitää sen määrän vuosilomaa, johon hän on oikeutettu. |
| --- | --- |

b)

Vuosilomaa voidaan pitää kokonaisina tai puolikkaina päivinä. Johtaja hyväksyy vuosilomat yhteisymmärryksessä esimiehen kanssa. Johtaja antaa yksikön tarpeiden mukaan jokaiselle henkilöstön jäsenelle mahdollisuuden pitää sen määrän vuosilomaa, johon hän on oikeutettu.

| c) | Kertyneet vuosilomat on pidettävä irtisanomisajan kuluessa. |
| --- | --- |

c)

Kertyneet vuosilomat on pidettävä irtisanomisajan kuluessa.

10.3   Sairausloma

| a) | Henkilöstön jäsenille voidaan myöntää sairauslomaa enintään kuusi kuukautta kolmena peräkkäisenä vuotena. Kolmelta ensimmäiseltä kuukaudelta maksetaan täyttä palkkaa ja seuraavilta kolmelta kuukaudelta puolikasta palkkaa. Yleensä sairauslomaa myönnetään enintään kolme kuukautta täydellä palkalla ja enintään kolme kuukautta puolella palkalla minkä tahansa 12 peräkkäisen kuukauden pituisena ajanjaksona. |
| --- | --- |

a)

Henkilöstön jäsenille voidaan myöntää sairauslomaa enintään kuusi kuukautta kolmena peräkkäisenä vuotena. Kolmelta ensimmäiseltä kuukaudelta maksetaan täyttä palkkaa ja seuraavilta kolmelta kuukaudelta puolikasta palkkaa. Yleensä sairauslomaa myönnetään enintään kolme kuukautta täydellä palkalla ja enintään kolme kuukautta puolella palkalla minkä tahansa 12 peräkkäisen kuukauden pituisena ajanjaksona.

| b) | Jos henkilöstön jäsen on sairauden takia poissa töistä useamman kuin yhden työpäivän, hänen on toimitettava lääkärintodistus, josta ilmenee työkyvyttömyyden todennäköinen kesto. Maanantaille tai perjantaille osuvasta poissaolosta on toimitettava lääkärintodistus. Sairauslomaa ilman lääkärintodistusta voi pitää enintään kaksi kertaa minä tahansa kuuden kuukauden ajanjaksona. |
| --- | --- |

b)

Jos henkilöstön jäsen on sairauden takia poissa töistä useamman kuin yhden työpäivän, hänen on toimitettava lääkärintodistus, josta ilmenee työkyvyttömyyden todennäköinen kesto. Maanantaille tai perjantaille osuvasta poissaolosta on toimitettava lääkärintodistus. Sairauslomaa ilman lääkärintodistusta voi pitää enintään kaksi kertaa minä tahansa kuuden kuukauden ajanjaksona.

10.4   Äitiysloma

| a) | Naispuolisella henkilöstön jäsenellä voi olla enintään 16 viikkoa äitiyslomaa täydellä palkalla. Äitiysloma voidaan aloittaa aikaisintaan kahdeksan viikkoa ennen laskettua aikaa, kun toimitetaan lääkärintodistus, josta laskettu aika käy ilmi. Jos äiti tai lapsi on vakavassa vaarassa, äitiysloma voi alkaa aikaisemmin, kun toimitetaan lääkärintodistus, jossa suositellaan aikaistettua äitiyslomaa. Äitiysloma on aloitettava viimeistään neljä viikkoa ennen laskettua aikaa. |
| --- | --- |

a)

Naispuolisella henkilöstön jäsenellä voi olla enintään 16 viikkoa äitiyslomaa täydellä palkalla. Äitiysloma voidaan aloittaa aikaisintaan kahdeksan viikkoa ennen laskettua aikaa, kun toimitetaan lääkärintodistus, josta laskettu aika käy ilmi. Jos äiti tai lapsi on vakavassa vaarassa, äitiysloma voi alkaa aikaisemmin, kun toimitetaan lääkärintodistus, jossa suositellaan aikaistettua äitiyslomaa. Äitiysloma on aloitettava viimeistään neljä viikkoa ennen laskettua aikaa.

| b) | Synnytyksen jälkeisen loman osuus on kahdeksan viikkoa synnytyksen jälkeen. Tätä ajanjaksoa jatketaan äitiyslomapäivillä, jotka jäivät käyttämättä ennen synnytystä. Jos kyse on ennenaikaisesta synnytyksestä, monisynnytyksestä tai keisarileikkauksesta, synnytyksen jälkeinen loma jatkuu 12 viikkoa synnytyksestä. |
| --- | --- |

b)

Synnytyksen jälkeisen loman osuus on kahdeksan viikkoa synnytyksen jälkeen. Tätä ajanjaksoa jatketaan äitiyslomapäivillä, jotka jäivät käyttämättä ennen synnytystä. Jos kyse on ennenaikaisesta synnytyksestä, monisynnytyksestä tai keisarileikkauksesta, synnytyksen jälkeinen loma jatkuu 12 viikkoa synnytyksestä.

10.5   Kuolemantapauksen perusteella myönnettävä loma

Henkilöstön jäsenet voivat vuodessa pitää yhteensä viisi työpäivää palkallista erityislomaa samassa taloudessa henkilöstön jäsenen kanssa asuneen puolison, lapsen, vanhemman tai muun lähisukulaisen kuoleman sattuessa.

10.6   Palkallinen erityisloma

| a) | Henkilöstön jäsenille voidaan myöntää palkallista erityislomaa seuraavissa tapauksissa:






  i) | henkilöstön jäsenen avioituminen: viisi peräkkäistä työpäivää; |
| --- | --- | --- |

a)

Henkilöstön jäsenille voidaan myöntää palkallista erityislomaa seuraavissa tapauksissa:

i)

henkilöstön jäsenen avioituminen: viisi peräkkäistä työpäivää;

| ii) | lapsen avioituminen: kaksi peräkkäistä työpäivää; |
| --- | --- |

ii)

lapsen avioituminen: kaksi peräkkäistä työpäivää;

| iii) | lapsen syntymä: kymmenen peräkkäistä työpäivää, jotka on pidettävä syntymää seuraavien 14 viikon aikana; |
| --- | --- |

iii)

lapsen syntymä: kymmenen peräkkäistä työpäivää, jotka on pidettävä syntymää seuraavien 14 viikon aikana;

| iv) | henkilöstön jäsenen asuinpaikan muutos: kaksi peräkkäistä työpäivää. |
| --- | --- |

iv)

henkilöstön jäsenen asuinpaikan muutos: kaksi peräkkäistä työpäivää.

| b) | Vuodessa voidaan myöntää enintään kymmenen työpäivää erityislomaa sellaista opiskelua varten, joka hyödyttää liikenneyhteisöä. |
| --- | --- |

b)

Vuodessa voidaan myöntää enintään kymmenen työpäivää erityislomaa sellaista opiskelua varten, joka hyödyttää liikenneyhteisöä.

10.7   Palkaton erityisloma

Henkilöstön jäsenille voidaan poikkeuksellisesti myöntää palkatonta erityislomaa johtajan harkinnan mukaan ja sihteeristön edut huomioon ottaen. Johtaja päättää palkattoman erityisloman ehdoista ja kestosta kussakin yksittäistapauksessa henkilöstön jäsenen hakemuksen perusteella ja sihteeristön edut huomioon ottaen.

10.8   Lastenhoitovapaa

Henkilöstön jäsenet voivat pitää vuodessa kaksi työpäivää vuosilomaa kutakin lasta kohden.

10.9   Loma rekrytointipaikkaan matkustamista varten

Henkilöstön jäsenet voivat pitää vuodessa kaksi työpäivää vuosilomaa rekrytointipaikkakunnalleen matkustamista varten, paitsi jos se on sama kuin sihteeristön kotipaikka.

10.10   Palvelusajan perusteella myönnettävä loma

Henkilöstön jäsenet saavat kultakin viiden vuoden työskentelyjaksolta yhden ylimääräisen työpäivän palvelusajan perusteella myönnettävää vuosilomaa.

10.11   Luvattomat poissaolot

Luvattomat poissaolot vähennetään henkilöstön jäsenen mahdollisista ylityötunneista tai kertyneestä vuosilomasta. Jos henkilöstön jäsenelle ei ole kertynyt vuosilomaa, hänelle ei makseta palkkaa luvattomien poissaolojen ajalta. Tämä ei estä kurinpitotoimia.

11.   ELÄKESÄÄNNÖT

Henkilöstön jäsenen on jäätävä eläkkeelle sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka aikana hän saavuttaa eläkeiän, sellaisena kuin sitä sovelletaan hänen rekrytointipaikassaan.

12   SOSIAALITURVAETUUDET, ELÄKKEET JA TYÖKYVYTTÖMYYSVAKUUTUS

| a) | Päätoimipaikkaa koskevan sopimuksen mukaisesti henkilöstön jäsenillä ja heidän perheenjäsenillään on oikeus kuulua kaikkiin Serbian tasavallan sosiaaliturvajärjestelmiin (terveydenhuolto-, työttömyysturva-, eläke- ja työkyvyttömyysjärjestelmiin). |
| --- | --- |

a)

Päätoimipaikkaa koskevan sopimuksen mukaisesti henkilöstön jäsenillä ja heidän perheenjäsenillään on oikeus kuulua kaikkiin Serbian tasavallan sosiaaliturvajärjestelmiin (terveydenhuolto-, työttömyysturva-, eläke- ja työkyvyttömyysjärjestelmiin).

| b) | Liikenneyhteisö voi maksaa henkilöstön jäsenten ja heidän perheenjäsentensä sairaus-, työttömyysturva-, eläke- ja työkyvyttömyysvakuutusmaksuja ohjauskomitean vahvistamien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Liikenneyhteisö voi maksaa henkilöstön jäsenten ja heidän perheenjäsentensä sairaus-, työttömyysturva-, eläke- ja työkyvyttömyysvakuutusmaksuja ohjauskomitean vahvistamien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.

13.   HENKILÖSTÖN VALITUKSET

Henkilöstön jäsenet voivat ilmoittaa kirjallisesti johtajalle tai, kun valitus koskee johtajaa, ohjauskomitean puheenjohtajavaltiolle, kun he katsovat tulleensa kohdelluksi näiden henkilöstösääntöjen, rekrytointia, työoloja ja maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskevien sääntöjen tai muiden asiaa koskevien sääntöjen vastaisesti tai kun he katsovat, että esimies on kohdellut heitä perusteettomasti tai epäoikeudenmukaisesti.

14.   SOVITTELUKOMITEA

| a) | Rajoittamatta näiden henkilöstösääntöjen 15 kohdan soveltamista kaikki sihteeristön ja henkilöstön jäsenen väliset riidat, jotka liittyvät näihin henkilöstösääntöihin, rekrytointia, työoloja ja maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskeviin sääntöihin tai muihin asiaa koskeviin sääntöihin, annetaan ensin sovittelukomitean käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

a)

Rajoittamatta näiden henkilöstösääntöjen 15 kohdan soveltamista kaikki sihteeristön ja henkilöstön jäsenen väliset riidat, jotka liittyvät näihin henkilöstösääntöihin, rekrytointia, työoloja ja maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskeviin sääntöihin tai muihin asiaa koskeviin sääntöihin, annetaan ensin sovittelukomitean käsiteltäväksi.

| b) | Sovittelukomitean kokoonpano on seuraava:






  i) | ohjauskomitean nykyisen puheenjohtajavaltion edustaja; |
| --- | --- | --- |

b)

Sovittelukomitean kokoonpano on seuraava:

i)

ohjauskomitean nykyisen puheenjohtajavaltion edustaja;

| ii) | ohjauskomitean seuraavan puheenjohtajavaltion edustaja; |
| --- | --- |

ii)

ohjauskomitean seuraavan puheenjohtajavaltion edustaja;

| iii) | Euroopan komission edustaja. |
| --- | --- |

iii)

Euroopan komission edustaja.

| c) | Sovittelukomitea tekee päätöksensä äänten enemmistöllä. |
| --- | --- |

c)

Sovittelukomitea tekee päätöksensä äänten enemmistöllä.

| d) | Ohjauskomitea vahvistaa sovittelukomitean menettelysäännöt. |
| --- | --- |

d)

Ohjauskomitea vahvistaa sovittelukomitean menettelysäännöt.

15.   RIITOJEN RATKAISU

| a) | Sihteeristön ja henkilöstön jäsenen välisten riitojen, jotka liittyvät näihin henkilöstösääntöihin, rekrytointia, työoloja ja maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskeviin sääntöihin tai muihin asiaa koskeviin sääntöihin, ratkaiseminen annetaan ohjauskomitean nimittämän sovittelijan tehtäväksi. |
| --- | --- |

a)

Sihteeristön ja henkilöstön jäsenen välisten riitojen, jotka liittyvät näihin henkilöstösääntöihin, rekrytointia, työoloja ja maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskeviin sääntöihin tai muihin asiaa koskeviin sääntöihin, ratkaiseminen annetaan ohjauskomitean nimittämän sovittelijan tehtäväksi.

| b) | Sovittelija ratkaisee riidan näiden henkilöstösääntöjen, rekrytointia, työoloja ja maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskevien sääntöjen tai muiden asiaa koskevien sääntöjen mukaisesti. Liikenneyhteisösn perustamisesta tehdyn sopimuksen tulkintaa koskevat asiat eivät kuulu sovittelijan toimivaltaan. |
| --- | --- |

b)

Sovittelija ratkaisee riidan näiden henkilöstösääntöjen, rekrytointia, työoloja ja maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskevien sääntöjen tai muiden asiaa koskevien sääntöjen mukaisesti. Liikenneyhteisösn perustamisesta tehdyn sopimuksen tulkintaa koskevat asiat eivät kuulu sovittelijan toimivaltaan.

| c) | Kaikki riitojenratkaisumenettelyt järjestetään Belgradissa, ja niiden käsittelykieli on englanti. Ohjauskomitea vahvistaa riitojen ratkaisemista koskevat säännöt, joiden tarkoituksena on auttaa riitojen pikaisessa ratkaisemisessa ja pitää osapuolille aiheutuvat kustannukset kohtuullisina. |
| --- | --- |

c)

Kaikki riitojenratkaisumenettelyt järjestetään Belgradissa, ja niiden käsittelykieli on englanti. Ohjauskomitea vahvistaa riitojen ratkaisemista koskevat säännöt, joiden tarkoituksena on auttaa riitojen pikaisessa ratkaisemisessa ja pitää osapuolille aiheutuvat kustannukset kohtuullisina.

---

(*1)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 (1999) ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

LISÄYS

Sihteeristön henkilöstön jäsenten ohjeelliset kuukausipalkat

| 1. | Toimi |
| --- | --- |

1.

Toimi

| 2. | Kuukausipalkka euroina |
| --- | --- |

2.

Kuukausipalkka euroina

Johtaja

8 000 –10 000

Apulaisjohtaja

6 000 –7 000

Osastopäällikkö

5 500 –6 200

Asiantuntija

4 500 –5 000

Johtajan assistentti

2 500

Sihteeri

2 000

---

LUONNOS

LIIKENNEYHTEISÖN ALUEELLISEN OHJAUSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2019,

annettu ... päivänä ...kuuta ...,

liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön johtajan ja apulaisjohtajan avoimia toimia koskevien ilmoitusten hyväksymisestä

LIIKENNEYHTEISÖN ALUEELLINEN OHJAUSKOMITEA, joka

ottaa huomioon liikenneyhteisön perustamisesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan 1 kohdan ja 30 artiklan,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

1.   Hyväksytään tämän päätöksen liitteessä 1 esitetty liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön johtajan avointa tointa koskeva ilmoitus.

2.   Hyväksytään tämän päätöksen liitteessä 2 esitetty liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön apulaisjohtajan avointa tointa koskeva ilmoitus.

Tehty ...

Alueellisen ohjauskomitean puolesta

Puheenjohtaja

LIITE 1

Liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön johtajan avointa tointa koskeva ilmoitus

Liikenneyhteisön pysyvä sihteeristö

Liikenneyhteisön pysyvä sihteeristö ilmoittaa seuraavasta avoimesta kokopäiväisestä toimesta:

LIIKENNEYHTEISÖN PYSYVÄN SIHTEERISTÖN JOHTAJA

1.   Liikenneyhteisön pysyvä sihteeristö

Liikenneyhteisö on kansainvälinen järjestö, joka on perustettu 9 päivänä lokakuuta 2017 allekirjoitetulla liikenneyhteisön perustamisesta tehdyllä sopimuksella, jäljempänä ’liikenneyhteisösopimus’, ja johon kuuluvat seuraavat sopimuspuolet: Euroopan unioni sekä kaakkoiseurooppalaiset osapuolet, eli Albania, Bosnia ja Hertsegovina, entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Kosovo (*1), Montenegro ja Serbia.

Liikenneyhteisö perustuu kaakkoiseurooppalaisten osapuolten liikennemarkkinoiden asteittaiseen yhdentämiseen Euroopan unionin liikennemarkkinoihin muun muassa teknisten standardien, yhteentoimivuuden, turvallisuuden, turvatoimien, liikenteen hallinnan, sosiaalipolitiikan, julkisten hankintojen ja ympäristöpolitiikan alojen asiaa koskevan säännöstön pohjalta kaikkien liikennemuotojen paitsi lentoliikenteen osalta.

Liikenneyhteisösopimuksen tavoitteena on liikenneyhteisön luominen tie-, raide-, sisävesi- ja meriliikenteelle sekä liikenneverkon kehittäminen Euroopan unionin ja kaakkoiseurooppalaisten osapuolten välillä.

Liikenneyhteisön pysyvä sihteeristö, jäljempänä ’sihteeristö’, on yksi liikenneyhteisösopimuksen nojalla perustetuista toimielimistä. Sihteeristö on liikenneyhteisön ainoa toimielin, jolla on vakituinen henkilöstö, joten se tarjoaa hallinnollista tukea muille liikenneyhteisön toimielimille (ministerineuvosto, alueellinen ohjauskomitea, tekniset komiteat ja sosiaalifoorumi), toimii liikenneobservatoriona, joka seuraa, miten TEN-T:n kattavan verkon ja ydinverkon alustava laajentaminen Länsi-Balkanille etenee, ja tukee kuuden Länsi-Balkanin maan (WB6) liitettävyysohjelmaa, jolla pyritään parantamaan yhteyksiä Länsi-Balkanilla sekä Länsi-Balkanin ja Euroopan unionin välillä. Sihteeristö seuraa myös liikenneyhteisösopimuksen mukaisten velvoitteiden täytäntöönpanoa.

Sihteeristön henkilökuntaan kuuluu lähtökohtaisesti 18 asiantuntijaa (määrää voitaisiin lisätä), ja sihteeristö hallinnoi liikenneyhteisön vuoden 2019 talousarviota, jonka suuruus on 1 626 000 euroa.

Liikenneyhteisön työkieli on englanti.

Sihteeristö sijaitsee Belgradissa.

2.   Sihteeristön johtajan toimi

Liikenneyhteisösopimuksen 30 artiklan ja liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön rekrytointia, työoloja ja maantieteellisen tasapainon jakautumista koskevien sääntöjen nojalla alueellinen ohjauskomitea nimittää sihteeristön johtajan Euroopan komission ehdotuksesta kuultuaan ministerineuvostoa. Johtajan toimikausi ei saa ylittää kolmea vuotta, ja se voidaan uusia enintään kaksi kertaa.

Johtaja vastaa sihteeristön johtamisesta ja hallinnosta ja on liikenneyhteisön laillinen edustaja ja edustaa sitä julkisuudessa. Johtaja vastaa toiminnastaan alueelliselle ohjauskomitealle.

Johtaja vastaa sihteeristön yleisestä johtamisesta ja hallinnosta. Johtajan tehtävänä on, alueellisen ohjauskomitean hyväksymän toiminta- ja talousarviokehyksen puitteissa, huolehtia sihteeristön toiminnan ammattimaisuudesta ja laadukkuudesta liikenneyhteisösopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Johtajan tehtävänä on varmistaa saumaton koordinointi liikenneyhteisön toimielinten, elinten ja sidosryhmien välillä liikenneyhteisön tavoitteiden saavuttamiseksi.

Johtaja on yhteydessä kaakkoiseurooppalaisiin osapuoliin, Euroopan komissioon, Euroopan unionin jäsenvaltioihin, kansainvälisiin liikennejärjestöihin, kansainvälisiin rahoituslaitoksiin, mukaan lukien Länsi-Balkanin investointikehys (WBIF), ja muihin sidosryhmiin liikenneinfrastruktuurin kehittämisen ja toimivuuden edistämiseksi Euroopan laajuisen liikenneverkon mukaisella, Länsi-Balkanille laajennettavalla alueella. Johtaja tukee myös kaakkoiseurooppalaisia osapuolia liikennettä ja siihen liittyviä aloja koskevan liikenneyhteisösopimukseen sisällytetyn ja säännöllisesti päivitetyn Euroopan unionin lainsäädännön toimeenpanemisessa.

Liikenneyhteisösopimuksen 31 artiklan mukaisesti sihteeristön johtaja ja henkilöstö hoitavat tehtäviään puolueettomasti kysymättä tai vastaanottamatta ohjeita miltään sopimuspuolelta. Heidän tehtävänään on ajaa liikenneyhteisön etua.

3.   Johtajan pääasialliset tehtävät

Johtajan vastuualueisiin kuuluvat:

| 1) | sihteeristön, sen resurssien ja henkilöstön yleinen toiminta ja johtaminen; |
| --- | --- |

1)

sihteeristön, sen resurssien ja henkilöstön yleinen toiminta ja johtaminen;

| 2) | täyden hallinnollisen tuen tarjoaminen ministerineuvostolle, alueelliselle ohjauskomitealle, teknisille komiteoille ja sosiaalifoorumille, niin henkilökohtaisesti kuin yhdessä sihteeristön muun henkilöstön kanssa. Tähän sisältyy kokousten valmistelu yhteistyössä puheenjohtajavaltion kanssa (asiakirjojen ja pöytäkirjojen laatiminen, osallistujien tiedottaminen, kokouksissa avustaminen jne.); |
| --- | --- |

2)

täyden hallinnollisen tuen tarjoaminen ministerineuvostolle, alueelliselle ohjauskomitealle, teknisille komiteoille ja sosiaalifoorumille, niin henkilökohtaisesti kuin yhdessä sihteeristön muun henkilöstön kanssa. Tähän sisältyy kokousten valmistelu yhteistyössä puheenjohtajavaltion kanssa (asiakirjojen ja pöytäkirjojen laatiminen, osallistujien tiedottaminen, kokouksissa avustaminen jne.);

| 3) | talousarvion laatiminen ja toteuttaminen sekä vuosittainen raportointi alueelliselle ohjauskomitealle talousarvion toteutumisesta; |
| --- | --- |

3)

talousarvion laatiminen ja toteuttaminen sekä vuosittainen raportointi alueelliselle ohjauskomitealle talousarvion toteutumisesta;

| 4) | yhteydenpito kansainvälisiin rahoituslaitoksiin, mukaan lukien Länsi-Balkanin investointikehys (WBIF), ja erilaisiin liikenteeseen liittyviin kansainvälisiin järjestöihin; kahden- ja monenvälisen yhteistyön kehittäminen ja tehostaminen alueen liikennealan järjestöjen kanssa, osallistuminen kansainvälisiin tai alueellisiin konferensseihin; esitysten pitäminen ja liikenneyhteisösopimuksen tavoitteiden yleinen edistäminen; |
| --- | --- |

4)

yhteydenpito kansainvälisiin rahoituslaitoksiin, mukaan lukien Länsi-Balkanin investointikehys (WBIF), ja erilaisiin liikenteeseen liittyviin kansainvälisiin järjestöihin; kahden- ja monenvälisen yhteistyön kehittäminen ja tehostaminen alueen liikennealan järjestöjen kanssa, osallistuminen kansainvälisiin tai alueellisiin konferensseihin; esitysten pitäminen ja liikenneyhteisösopimuksen tavoitteiden yleinen edistäminen;

| 5) | sen varmistaminen, että sihteeristön rekrytointi tapahtuu asiaa koskevien sääntöjen mukaisesti ja että sihteeristöllä on erittäin pätevää henkilöstöä hoitamaan sihteeristön tehtäviä; |
| --- | --- |

5)

sen varmistaminen, että sihteeristön rekrytointi tapahtuu asiaa koskevien sääntöjen mukaisesti ja että sihteeristöllä on erittäin pätevää henkilöstöä hoitamaan sihteeristön tehtäviä;

| 6) | yhteistyömekanismien perustaminen kaakkoiseurooppalaisten osapuolten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden liikennealan ja muiden asiaankuuluvien viranomaisten välille; |
| --- | --- |

6)

yhteistyömekanismien perustaminen kaakkoiseurooppalaisten osapuolten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden liikennealan ja muiden asiaankuuluvien viranomaisten välille;

| 7) | liikenneyhteisösopimuksen tavoitteisiin liittyvien ja alueellisen ohjauskomitean edellyttämien raporttien ja muiden asiakirjojen valmistelun koordinoiminen – ei kuitenkaan välttämättä niiden laatiminen; |
| --- | --- |

7)

liikenneyhteisösopimuksen tavoitteisiin liittyvien ja alueellisen ohjauskomitean edellyttämien raporttien ja muiden asiakirjojen valmistelun koordinoiminen – ei kuitenkaan välttämättä niiden laatiminen;

| 8) | sopimuspuolten välisen koordinoinnin ja tietojenvaihdon helpottaminen; |
| --- | --- |

8)

sopimuspuolten välisen koordinoinnin ja tietojenvaihdon helpottaminen;

| 9) | sihteeristön viestintäsuunnitelman hyväksyminen ja valvonta. |
| --- | --- |

9)

sihteeristön viestintäsuunnitelman hyväksyminen ja valvonta.

Johtajan on suoritettava myös muita tehtäviä, joita alueellinen ohjauskomitea hänelle osoittaa ja ohjeistaa.

4.   Kelpoisuusvaatimukset

Edetäkseen valintamenettelyyn hakijan on täytettävä viimeistään hakuajan päättyessä seuraavat kelpoisuusvaatimukset:

| — | hakijan on oltava jonkin liikenneyhteisön sopimuspuolen tai Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen; |
| --- | --- |

—

hakijan on oltava jonkin liikenneyhteisön sopimuspuolen tai Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen;

| — | korkeakoulututkinto: hakijalla on oltava






  — | korkeakoulututkintoa vastaava koulutus, joka kestää tavallisesti vähintään neljä vuotta ja josta on osoituksena tutkintotodistus, tai |
| --- | --- | --- |

—

korkeakoulututkinto: hakijalla on oltava

—

korkeakoulututkintoa vastaava koulutus, joka kestää tavallisesti vähintään neljä vuotta ja josta on osoituksena tutkintotodistus, tai

| — | korkeakoulututkintoa vastaava koulutus, joka kestää tavallisesti vähintään kolme vuotta ja josta on osoituksena tutkintotodistus, sekä vähintään yhden vuoden soveltuva työkokemus (tätä vuoden työkokemusta ei lasketa mukaan jäljempänä vaadittuun, korkeakoulutuksen jälkeen hankittuun työkokemukseen); |
| --- | --- |

—

korkeakoulututkintoa vastaava koulutus, joka kestää tavallisesti vähintään kolme vuotta ja josta on osoituksena tutkintotodistus, sekä vähintään yhden vuoden soveltuva työkokemus (tätä vuoden työkokemusta ei lasketa mukaan jäljempänä vaadittuun, korkeakoulutuksen jälkeen hankittuun työkokemukseen);

| — | työkokemus: hakijalla on oltava vähintään 14 vuoden työkokemus, joka on hankittu edellä mainitun korkeakoulututkinnon suorittamisen jälkeen; |
| --- | --- |

—

työkokemus: hakijalla on oltava vähintään 14 vuoden työkokemus, joka on hankittu edellä mainitun korkeakoulututkinnon suorittamisen jälkeen;

| — | alan työkokemus: vaaditusta 14 vuoden työkokemuksesta vähintään neljän vuoden on oltava kokemusta liikennealasta, liikennepolitiikasta tai liikenteen sääntelystä; |
| --- | --- |

—

alan työkokemus: vaaditusta 14 vuoden työkokemuksesta vähintään neljän vuoden on oltava kokemusta liikennealasta, liikennepolitiikasta tai liikenteen sääntelystä;

| — | kokemus johtotehtävistä: hakijalla on oltava vähintään neljän vuoden työkokemus ylemmän tason johtotehtävistä; |
| --- | --- |

—

kokemus johtotehtävistä: hakijalla on oltava vähintään neljän vuoden työkokemus ylemmän tason johtotehtävistä;

| — | kielitaito: hakijalla on oltava perusteellinen englannin kielen taito; |
| --- | --- |

—

kielitaito: hakijalla on oltava perusteellinen englannin kielen taito;

| — | ikäraja: hakijan on hakuajan päättyessä oltava sen ikäinen, että hän pystyy hoitamaan tehtävää koko kolmivuotiskauden ajan ennen sen kuukauden päättymistä, jona hän täyttää 66 vuotta; |
| --- | --- |

—

ikäraja: hakijan on hakuajan päättyessä oltava sen ikäinen, että hän pystyy hoitamaan tehtävää koko kolmivuotiskauden ajan ennen sen kuukauden päättymistä, jona hän täyttää 66 vuotta;

| — | matkustusvaatimukset: työ vaatii kohtalaisesti tai paljon matkustamista; enimmäkseen Kaakkois-Euroopan alueella ja Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

—

matkustusvaatimukset: työ vaatii kohtalaisesti tai paljon matkustamista; enimmäkseen Kaakkois-Euroopan alueella ja Euroopan unioniin.

5.   Valintaperusteet

Hakijat arvioidaan seuraavin valintaperustein:

| 1) | Johtamistaidot






  — | todistetut valmiudet johtaa julkista elintä sekä strategisesti että operatiivisesti; |
| --- | --- | --- |

1)

Johtamistaidot

—

todistetut valmiudet johtaa julkista elintä sekä strategisesti että operatiivisesti;

| — | vankka kokemus tiimin johtamisesta ja motivoimisesta monikulttuurisessa ympäristössä; |
| --- | --- |

—

vankka kokemus tiimin johtamisesta ja motivoimisesta monikulttuurisessa ympäristössä;

| — | vankka kokemus budjettihallinnosta ja varainhoidosta. |
| --- | --- |

—

vankka kokemus budjettihallinnosta ja varainhoidosta.

| 2) | Tekninen osaaminen
  Hakijalla on oltava taloustieteen, valtiotieteen, oikeustieteen, liikenteen tai tekniikan alan korkeakoulututkinto. Lisäksi hakijalla on oltava:






  — | laaja tietämys liikennealaan liittyvästä sääntelypolitiikasta ja -käytännöstä; |
| --- | --- | --- |

2)

Tekninen osaaminen

Hakijalla on oltava taloustieteen, valtiotieteen, oikeustieteen, liikenteen tai tekniikan alan korkeakoulututkinto. Lisäksi hakijalla on oltava:

—

laaja tietämys liikennealaan liittyvästä sääntelypolitiikasta ja -käytännöstä;

| — | tietämys ja/tai kokemus jonkin sopimuspuolen liikennealasta on eduksi; |
| --- | --- |

—

tietämys ja/tai kokemus jonkin sopimuspuolen liikennealasta on eduksi;

| — | valmiudet laatia liikenneyhteisön sihteeristölle strateginen visio; |
| --- | --- |

—

valmiudet laatia liikenneyhteisön sihteeristölle strateginen visio;

| — | tietämys Euroopan unionin politiikoista ja prosesseista, erityisesti Euroopan unionin liikennepolitiikasta, on eduksi; |
| --- | --- |

—

tietämys Euroopan unionin politiikoista ja prosesseista, erityisesti Euroopan unionin liikennepolitiikasta, on eduksi;

| — | kokemus kaakkoiseurooppalaisten osapuolten alueella ja/tai kaakkoiseurooppalaisten osapuolten kanssa työskentelystä on eduksi. |
| --- | --- |

—

kokemus kaakkoiseurooppalaisten osapuolten alueella ja/tai kaakkoiseurooppalaisten osapuolten kanssa työskentelystä on eduksi.

| 3) | Viestintätaidot






  — | erinomainen kyky viestiä suullisesti ja kirjallisesti yleisölle ja tehdä yhteistyötä sidosryhmien kanssa (eurooppalaiset, kansainväliset, kansalliset ja paikalliset viranomaiset, kansainväliset järjestöt jne.); |
| --- | --- | --- |

3)

Viestintätaidot

—

erinomainen kyky viestiä suullisesti ja kirjallisesti yleisölle ja tehdä yhteistyötä sidosryhmien kanssa (eurooppalaiset, kansainväliset, kansalliset ja paikalliset viranomaiset, kansainväliset järjestöt jne.);

| — | hyvät ihmissuhdetaidot sekä kyky luoda ja ylläpitää toimivia työskentelysuhteita monikulttuurisessa organisaatiossa ja sopimuspuolten, liikenneyhteisösopimuksen elinten ja niiden sidosryhmien kanssa, joilla on intressejä liikenneyhteisösopimuksen täytäntöönpanoon nähden; |
| --- | --- |

—

hyvät ihmissuhdetaidot sekä kyky luoda ja ylläpitää toimivia työskentelysuhteita monikulttuurisessa organisaatiossa ja sopimuspuolten, liikenneyhteisösopimuksen elinten ja niiden sidosryhmien kanssa, joilla on intressejä liikenneyhteisösopimuksen täytäntöönpanoon nähden;

| — | erinomaiset neuvottelutaidot; |
| --- | --- |

—

erinomaiset neuvottelutaidot;

| — | perusteellinen englannin kielen suullinen ja kirjallinen taito. Yhden tai useamman sopimuspuolen virallisen kielen taito katsotaan eduksi. |
| --- | --- |

—

perusteellinen englannin kielen suullinen ja kirjallinen taito. Yhden tai useamman sopimuspuolen virallisen kielen taito katsotaan eduksi.

| 4) | Kansainvälinen kokemus ja tietämys Euroopan unionista






  — | perusteellinen Euroopan unionin toimielinten sekä niiden toiminnan ja yhteistyötapojen sekä liikenneyhteisön toiminnan kannalta merkittävien Euroopan unionin politiikkojen ja kansainvälisen toiminnan ymmärrys; |
| --- | --- | --- |

4)

Kansainvälinen kokemus ja tietämys Euroopan unionista

—

perusteellinen Euroopan unionin toimielinten sekä niiden toiminnan ja yhteistyötapojen sekä liikenneyhteisön toiminnan kannalta merkittävien Euroopan unionin politiikkojen ja kansainvälisen toiminnan ymmärrys;

| — | työkokemus unionin toimielimistä ja/tai kansainvälisistä järjestöistä katsotaan eduksi. |
| --- | --- |

—

työkokemus unionin toimielimistä ja/tai kansainvälisistä järjestöistä katsotaan eduksi.

6.   Riippumattomuus ja sidonnaisuuksia koskeva ilmoitus

Johtajan on annettava vakuutus, jossa hän sitoutuu toimimaan riippumattomasti ja yleisen edun hyväksi, hänen on myös annettava ilmoitus sidonnaisuuksista, joiden voidaan katsoa heikentävän hänen riippumattomuuttaan. Hakijoiden on hakemuksessaan vahvistettava suostuvansa tähän.

7.   Valinta ja nimittäminen

Valintamenettelyä varten perustetaan valintalautakunta. Se valitsee hakijoista ne, jotka pätevyytensä ja edellä esitettyjen kriteerien perusteella täyttävät parhaiten toimen erityisvaatimukset, ja kutsuu heidät haastateltavikseen. Valintalautakunnan esivalinnan läpäisseet hakijat kutsutaan liikenteestä vastaavan komissaarin haastatteluun.

Haastattelujen jälkeen Euroopan komissio ehdottaa yhtä hakijaa alueelliselle ohjauskomitealle. Alueellinen ohjauskomitea voi pyytää nimetyn hakijan kuulemista ennen nimittämistä koskevan päätöksen tekemistä. Alueellinen ohjauskomitea päättää johtajan nimittämisestä ministerineuvostoa kuultuaan.

8.   Yhtäläiset mahdollisuudet

Euroopan komissio ja liikenneyhteisö noudattavat yhtäläisten mahdollisuuksien ja syrjimättömyyden periaatetta liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön henkilöstön rekrytointia, työoloja ja maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskevien sääntöjen mukaisesti.

9.   Työsuhteen ehdot (1)

Johtaja nimitetään liikenneyhteisön henkilöstön jäseneksi kolmen vuoden ajaksi kuuden kuukauden koeajalla. Työsopimusta voidaan jatkaa kahdesti peräkkäisiksi kolmen vuoden ajanjaksoiksi työssä suoriutumisen perusteella ja edellyttäen, että alueellinen ohjauskomitea tekee asiasta päätöksen.

Työpaikka on Belgradissa, jossa sihteeristö sijaitsee.

Korvauksen on oltava oikeassa suhteessa valitun hakijan pätevyyteen ja kokemukseen niin, että se vastaa kokemusta ja koulutusta. Vuosipalkka on 96 000–120 000 kokemuksen tasosta riippuen (2).

Jos hakija on käytettävissä mahdollisimman pian, se katsotaan eduksi.

10.   Hakumenettely

Jotta hakemus voidaan hyväksyä, hakijoiden on toimitettava

| 1) | hakukirje; |
| --- | --- |

1)

hakukirje;

| 2) | ansioluettelo (CV) englanniksi. Ansioluettelo tulisi mieluiten laatia Europass-ansioluettelon mallipohjaa (3) käyttäen. Ansioluettelossa on viitattava tässä avointa tointa koskevassa ilmoituksessa lueteltuihin valintaperusteisiin ja selostettava, kuinka hakija mielestään täyttää kunkin ilmoituksessa mainitun taito- ja pätevyysvaatimuksen; |
| --- | --- |

2)

ansioluettelo (CV) englanniksi. Ansioluettelo tulisi mieluiten laatia Europass-ansioluettelon mallipohjaa (3) käyttäen. Ansioluettelossa on viitattava tässä avointa tointa koskevassa ilmoituksessa lueteltuihin valintaperusteisiin ja selostettava, kuinka hakija mielestään täyttää kunkin ilmoituksessa mainitun taito- ja pätevyysvaatimuksen;

| 3) | oikeaksi todistetut jäljennökset tutkintotodistuksista tai suoritettuja opintoja koskevista todistuksista; |
| --- | --- |

3)

oikeaksi todistetut jäljennökset tutkintotodistuksista tai suoritettuja opintoja koskevista todistuksista;

| 4) | jäljennös passista tai henkilöllisyystodistuksesta; |
| --- | --- |

4)

jäljennös passista tai henkilöllisyystodistuksesta;

| 5) | aiempien työnantajien antamat suositukset, työtodistukset tai työsopimukset; ja |
| --- | --- |

5)

aiempien työnantajien antamat suositukset, työtodistukset tai työsopimukset; ja

| 6) | allekirjoitettu vakuutus lisäyksessä olevan lomakkeen mukaisesti. |
| --- | --- |

6)

allekirjoitettu vakuutus lisäyksessä olevan lomakkeen mukaisesti.

Puutteelliset hakemukset hylätään.

Valintamenettelyn helpottamiseksi kaikessa tätä avoinna olevaa tehtävää koskevassa viestinnässä hakijoiden kanssa käytetään englannin kieltä.

Hakemukset on lähetettävä sähköpostitse osoitteeseen XXXMOVE@ec.europa.eu (sähköpostiosoite luodaan myöhemmin).

Hakijoiden on viipymättä ilmoitettava mahdollisista osoitteenmuutoksista kirjallisesti edellä mainittuun sähköpostiosoitteeseen.

Lisätietoja antaa:

xxxx

11.   Hakemusten jättämisen määräaika

Hakemukset on lähetettävä sähköpostitse viimeistään XXX (lähetysajankohdaksi katsotaan sähköpostin päivämäärä).

Euroopan komissio varaa itselleen oikeuden pidentää tämän ilmoituksen hakuaikaa tiedottamalla siitä Euroopan komission ja liikenneyhteisön verkkosivuilla.

Esivalinnan läpäisseihin hakijoihin otetaan yhteyttä haastattelujen sopimiseksi. Haastattelut järjestetään Brysselissä Belgiassa.

12.   Tärkeää tietoa hakijoille

Hakijoita muistutetaan siitä, että valintalautakuntien työ on luottamuksellista. Hakijat eivät saa itse tai toisen henkilön välityksellä olla suoraan tai välillisesti yhteydessä lautakuntien jäseniin.

13.   Henkilötietojen suoja

Euroopan komissio huolehtii siitä, että hakijoiden henkilötietojen käsittelyssä noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (4).

---

(*1)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 (1999) ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

(1)  Lisätietoja annetaan liikenneyhteisön henkilöstösäännöissä osoitteessa http

(2)  Edellyttää ministerineuvoston hyväksyntää.

(3)  Europass-ansioluettelon mallipohjan voi ladata osoitteesta: http://europass.cedefop.europa.eu

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/ 2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

LISÄYS

Hakijan vakuutus

Kielitaito:

| | Äidinkieli: ... |
| --- | --- |

Äidinkieli: ...

| | Muut kielet: ... |
| --- | --- |

Muut kielet: ...

HAKIJAN VAKUUTUS

| 1) | Minä allekirjoittanut vakuutan, että tässä hakemuksessa ja sen liitteenä toimitetuissa asiakirjoissa annetut tiedot ovat oikeat ja täydelliset. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Vakuutan, että






  a) | olen jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion tai jonkin liikenneyhteisön perustamisesta tehdyssä sopimuksessa luetellun kaakkoiseurooppalaisen osapuolen kansalainen ja minulla on täydet kansalaisoikeudet; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

olen jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion tai jonkin liikenneyhteisön perustamisesta tehdyssä sopimuksessa luetellun kaakkoiseurooppalaisen osapuolen kansalainen ja minulla on täydet kansalaisoikeudet;

| b) | olen täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädännön mukaiset velvollisuuteni; |
| --- | --- |

b)

olen täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädännön mukaiset velvollisuuteni;

| c) | voin osoittaa täyttäväni tehtävien hoitamisen edellyttämät hyvää mainetta koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

c)

voin osoittaa täyttäväni tehtävien hoitamisen edellyttämät hyvää mainetta koskevat vaatimukset.

| 3) | Toimitan pyynnöstä 2 kohdan a, b ja c alakohtaa koskevat todistusasiakirjat viipymättä ja ymmärrän, että jos en toimita kyseisiä asiakirjoja, hakemustani ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Olen tietoinen siitä, että seuraavat todistusasiakirjat ovat olennaisia hakemukseni hyväksyttävyyden kannalta:






  a) | asiakirjat, joista käy ilmi syntymäaika, kansalaisuus ja asuinpaikka; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

asiakirjat, joista käy ilmi syntymäaika, kansalaisuus ja asuinpaikka;

| b) | vaaditun tasoiset tutkintotodistukset tai todistukset suoritetuista opinnoista; |
| --- | --- |

b)

vaaditun tasoiset tutkintotodistukset tai todistukset suoritetuista opinnoista;

| c) | aiempien työnantajien antamat suositukset, työtodistukset tai työsopimukset. |
| --- | --- |

c)

aiempien työnantajien antamat suositukset, työtodistukset tai työsopimukset.

| 5) | Vakuutan, että minulle ei ole langetettu rikosoikeudellista tai kurinpidollista tuomiota (julkishallinnon tai ammattialan järjestöjen toimesta) ja että tietojeni mukaan en ole kurinpidollisten tai rikosoikeudellisten menettelyjen alaisena. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Olen tietoinen siitä, että väärän vakuutuksen antaminen voi johtaa hakemukseni hylkäämiseen tai tarvittaessa liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön kanssa tehdyn työsopimuksen purkamiseen. |
| --- | --- |

6)

| ... | ... |
| --- | --- |
| Päivämäärä | Allekirjoitus |

...

...

Päivämäärä

Allekirjoitus

LIITE 2

Liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön apulaisjohtajan avointa tointa koskeva ilmoitus

Liikenneyhteisön pysyvä sihteeristö

Liikenneyhteisön pysyvä sihteeristö ilmoittaa seuraavasta kokopäiväisestä toimesta:

LIIKENNEYHTEISÖN PYSYVÄN SIHTEERISTÖN APULAISJOHTAJA / HALLINTO- JA TALOUSOSASTON PÄÄLLIKKÖ

1.   Liikenneyhteisön pysyvä sihteeristö

Liikenneyhteisö on kansainvälinen järjestö, joka on perustettu 9 päivänä lokakuuta 2017 allekirjoitetulla liikenneyhteisön perustamisesta tehdyllä sopimuksella, jäljempänä ’liikenneyhteisösopimus’, ja johon kuuluvat seuraavat sopimuspuolet: Euroopan unioni ja kaakkoiseurooppalaiset osapuolet, eli Albania, Bosnia ja Hertsegovina, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Kosovo (*1), Montenegro ja Serbia.

Liikenneyhteisö perustuu kaakkoiseurooppalaisten osapuolten liikennemarkkinoiden asteittaiseen yhdentämiseen Euroopan unionin liikennemarkkinoihin muun muassa teknisten standardien, yhteentoimivuuden, turvallisuuden, turvatoimien, liikenteen hallinnan, sosiaalipolitiikan, julkisten hankintojen ja ympäristöpolitiikan alojen asiaa koskevan säännöstön pohjalta kaikkien liikennemuotojen paitsi lentoliikenteen osalta.

Näin ollen liikenneyhteisösopimuksen tavoitteena on liikenneyhteisön luominen tie-, raide-, sisävesi- ja meriliikenteelle sekä liikenneverkon kehittäminen Euroopan unionin ja kaakkoiseurooppalaisten osapuolten välillä.

Liikenneyhteisön pysyvä sihteeristö, jäljempänä ’sihteeristö’, on yksi liikenneyhteisösopimuksen nojalla perustetuista toimielimistä. Sihteeristö on ainoa toimielin, jolla on pysyvä henkilöstö, joten se tarjoaa hallinnollista tukea muille liikenneyhteisön elimille (ministerineuvosto, alueellinen ohjauskomitea, tekniset komiteat ja sosiaalifoorumi) ja toimii liikenneobservatoriona, joka seuraa, miten TEN-T:n kattavan ja ydinverkon alustava laajentaminen Länsi-Balkanille etenee Lisäksi sihteeristö tukee kuuden Länsi-Balkanin maan (WB6) liitettävyysohjelmaa, jolla pyritään parantamaan yhteyksiä Länsi-Balkanilla sekä Länsi-Balkanin ja Euroopan unionin välillä, ja tarkastelee liikenneyhteisösopimuksen mukaisten velvoitteiden toteutumista.

Sihteeristön henkilökuntaan kuuluu lähtökohtaisesti 18 asiantuntijaa (määrää voitaisiin lisätä), ja sihteeristö hallinnoi liikenneyhteisön vuoden 2019 talousarviota, jonka suuruus on 1 626 000 euroa.

Liikenneyhteisön työkieli on englanti.

Sihteeristö sijaitsee Belgradissa.

2.   Haettavan toimen kuvaus

Johtajan suorassa valvonnassa apulaisjohtaja/hallinto- ja talousosaston päällikkö vastaa liikenneyhteisön ja sen sihteeristön talousarvion laatimisesta ja kaikista tähän liittyvistä henkilöstöasioista. Apulaisjohtaja vastaa myös sihteeristön viestintästrategian seurannasta sekä kuljetustietokantojen/tietotekniikkajärjestelmän, sihteeristön verkkosivut mukaan lukien, säännöllisestä ylläpidosta.

Johtajan poissa ollessa apulaisjohtaja ottaa vastuun sihteeristön yleisestä johtamisesta ja hallinnosta.

3.   Apulaisjohtajan/hallinto- ja talousosaston päällikön päätehtävät

Päätehtävät ovat seuraavat:

| | Talousasioiden osalta:






  1) | koko liikenneyhteisön ja erityisesti sihteeristön talousarvion laatiminen; |
| --- | --- | --- |

Talousasioiden osalta:

1)

koko liikenneyhteisön ja erityisesti sihteeristön talousarvion laatiminen;

| 2) | johtajan avustaminen talousarvion operatiivisessa hallinnoinnissa Euroopan unionin varainhoitoa koskevien sääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

2)

johtajan avustaminen talousarvion operatiivisessa hallinnoinnissa Euroopan unionin varainhoitoa koskevien sääntöjen mukaisesti;

| 3) | operatiivisten tietojen kokoaminen ja säännöllisten erityisraporttien laatiminen toimivaltaisille toimielimille liikenneyhteisön talousarvion laatimisesta ja hallinnoinnista; konsolidoidun tilinpäätöksen laatiminen; ja sisäisen/ulkoisen tarkastuksen havaintoihin reagointi; |
| --- | --- |

3)

operatiivisten tietojen kokoaminen ja säännöllisten erityisraporttien laatiminen toimivaltaisille toimielimille liikenneyhteisön talousarvion laatimisesta ja hallinnoinnista; konsolidoidun tilinpäätöksen laatiminen; ja sisäisen/ulkoisen tarkastuksen havaintoihin reagointi;

| 4) | tehokkaiden sisäisen valvonnan järjestelmien käytettävyydestä ja toiminnasta sekä asiaankuuluvien kirjanpitoasiakirjojen ylläpidosta vastaaminen; |
| --- | --- |

4)

tehokkaiden sisäisen valvonnan järjestelmien käytettävyydestä ja toiminnasta sekä asiaankuuluvien kirjanpitoasiakirjojen ylläpidosta vastaaminen;

| 5) | kirjanpitojärjestelmän kehitystyön käynnistäminen ja järjestelmän käyttöönotto, jotta taloudellisesta toiminnasta voidaan raportoida tehokkaasti ja luotettavasti, sekä talousarvion hallinnoinnin ja valvonnan tehostaminen. |
| --- | --- |

5)

kirjanpitojärjestelmän kehitystyön käynnistäminen ja järjestelmän käyttöönotto, jotta taloudellisesta toiminnasta voidaan raportoida tehokkaasti ja luotettavasti, sekä talousarvion hallinnoinnin ja valvonnan tehostaminen.

| | Henkilöresurssien/henkilöstöasioiden osalta:






  1) | yhteydenpito ulkoiseen kirjanpitopalveluun ja muihin asianomaisiin tahoihin (vakuutusyhtiöihin/ ministeriöihin); |
| --- | --- | --- |

Henkilöresurssien/henkilöstöasioiden osalta:

1)

yhteydenpito ulkoiseen kirjanpitopalveluun ja muihin asianomaisiin tahoihin (vakuutusyhtiöihin/ ministeriöihin);

| 2) | henkilöstön jäsenten lomaoikeuksia koskevan tietokannan ylläpidon valvonnan saattaminen liikenneyhteisön henkilöstösääntöjen mukaiseksi; |
| --- | --- |

2)

henkilöstön jäsenten lomaoikeuksia koskevan tietokannan ylläpidon valvonnan saattaminen liikenneyhteisön henkilöstösääntöjen mukaiseksi;

| 3) | rekrytointimenettelyjen laatiminen ja johtajan avustaminen sihteeristön henkilöstön jäsenten rekrytointiin liittyvissä hallinnollisissa ja oikeudellisissa asioissa. |
| --- | --- |

3)

rekrytointimenettelyjen laatiminen ja johtajan avustaminen sihteeristön henkilöstön jäsenten rekrytointiin liittyvissä hallinnollisissa ja oikeudellisissa asioissa.

| | Tietotekniikan ja viestinnän osalta:






  1) | sihteeristön verkkosivuston ja viestintäkäytäntöjen käyttöönoton valvonta yhteistyössä johtajan kanssa; |
| --- | --- | --- |

Tietotekniikan ja viestinnän osalta:

1)

sihteeristön verkkosivuston ja viestintäkäytäntöjen käyttöönoton valvonta yhteistyössä johtajan kanssa;

| 2) | sihteeristön tietoteknisten järjestelmien säännöllisten päivitysten, mukaan lukien sihteeristössä sijaitsevien kuljetustietokantojen päivitysten, valvonta; |
| --- | --- |

2)

sihteeristön tietoteknisten järjestelmien säännöllisten päivitysten, mukaan lukien sihteeristössä sijaitsevien kuljetustietokantojen päivitysten, valvonta;

| 3) | sihteeristön viestintävälineisiin liittyvien järjestelyjen ja päivitysten hoitaminen johtajan suorassa valvonnassa; sihteeristön viestintäsuunnitelman laatiminen yhteistyössä operatiivisten yksiköiden kanssa. |
| --- | --- |

3)

sihteeristön viestintävälineisiin liittyvien järjestelyjen ja päivitysten hoitaminen johtajan suorassa valvonnassa; sihteeristön viestintäsuunnitelman laatiminen yhteistyössä operatiivisten yksiköiden kanssa.

4.   Kelpoisuusvaatimukset

Edetäkseen valintamenettelyyn hakijan on täytettävä viimeistään hakuajan päättyessä seuraavat kelpoisuusvaatimukset:

| — | hakijan on oltava liikenneyhteisösopimuksen sopimuspuolen tai Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen; |
| --- | --- |

—

hakijan on oltava liikenneyhteisösopimuksen sopimuspuolen tai Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen;

| — | korkeakoulututkinto: hakijalla on oltava






  — | korkeakoulututkintoa vastaava koulutus, joka kestää tavallisesti vähintään neljä vuotta ja josta on osoituksena tutkintotodistus, tai |
| --- | --- | --- |

—

korkeakoulututkinto: hakijalla on oltava

—

korkeakoulututkintoa vastaava koulutus, joka kestää tavallisesti vähintään neljä vuotta ja josta on osoituksena tutkintotodistus, tai

| — | korkeakoulututkintoa vastaava koulutus, joka kestää tavallisesti vähintään kolme vuotta ja josta on osoituksena tutkintotodistus, sekä vähintään yhden vuoden soveltuva työkokemus (tätä vuoden työkokemusta ei lasketa mukaan jäljempänä vaadittuun, korkeakoulutuksen jälkeen hankittuun työkokemukseen); |
| --- | --- |

—

korkeakoulututkintoa vastaava koulutus, joka kestää tavallisesti vähintään kolme vuotta ja josta on osoituksena tutkintotodistus, sekä vähintään yhden vuoden soveltuva työkokemus (tätä vuoden työkokemusta ei lasketa mukaan jäljempänä vaadittuun, korkeakoulutuksen jälkeen hankittuun työkokemukseen);

| — | työkokemus: hakijalla on oltava vähintään kymmenen vuoden työkokemus, joka on hankittu edellä mainitun korkeakoulututkinnon suorittamisen jälkeen; |
| --- | --- |

—

työkokemus: hakijalla on oltava vähintään kymmenen vuoden työkokemus, joka on hankittu edellä mainitun korkeakoulututkinnon suorittamisen jälkeen;

| — | alan työkokemus: vaaditusta kymmenen vuoden työkokemuksesta vähintään neljä vuotta on oltava hallinnosta, henkilöstöasioista tai talousarviosta vastaavilta osastoilta; |
| --- | --- |

—

alan työkokemus: vaaditusta kymmenen vuoden työkokemuksesta vähintään neljä vuotta on oltava hallinnosta, henkilöstöasioista tai talousarviosta vastaavilta osastoilta;

| — | kielitaito: hakijalla on oltava perusteellinen englannin kielen taito; |
| --- | --- |

—

kielitaito: hakijalla on oltava perusteellinen englannin kielen taito;

| — | ikäraja: hakijan on hakuajan päättyessä oltava sen ikäinen, että hän pystyy hoitamaan tehtävää koko kolmivuotiskauden ajan ennen sen kuukauden päättymistä, jona hän täyttää 66 vuotta; |
| --- | --- |

—

ikäraja: hakijan on hakuajan päättyessä oltava sen ikäinen, että hän pystyy hoitamaan tehtävää koko kolmivuotiskauden ajan ennen sen kuukauden päättymistä, jona hän täyttää 66 vuotta;

| — | matkustusvaatimukset: tehtävä edellyttää kohtalaisesti tai vähän matkustamista. |
| --- | --- |

—

matkustusvaatimukset: tehtävä edellyttää kohtalaisesti tai vähän matkustamista.

5.   Valintaperusteet

Hakijat arvioidaan seuraavin valintaperustein:

| 1) | Tekninen osaaminen






  — | todistettu kokemus talousarvion operatiivisesta hallinnoinnista; |
| --- | --- | --- |

1)

Tekninen osaaminen

—

todistettu kokemus talousarvion operatiivisesta hallinnoinnista;

| — | laaja tietämys henkilöresurssien hallinnasta; |
| --- | --- |

—

laaja tietämys henkilöresurssien hallinnasta;

| — | vankka tietämys varanhoitoa, mukaan lukien tilintarkastuksia, koskevista Euroopan unionin säännöistä; |
| --- | --- |

—

vankka tietämys varanhoitoa, mukaan lukien tilintarkastuksia, koskevista Euroopan unionin säännöistä;

| — | kyky käyttää viestintävälineitä; |
| --- | --- |

—

kyky käyttää viestintävälineitä;

| — | kokemus pienten työryhmien johtamisesta; |
| --- | --- |

—

kokemus pienten työryhmien johtamisesta;

| — | kokemus kaakkoiseurooppalaisten osapuolten alueella ja/tai kaakkoiseurooppalaisten osapuolten kanssa työskentelystä on eduksi. |
| --- | --- |

—

kokemus kaakkoiseurooppalaisten osapuolten alueella ja/tai kaakkoiseurooppalaisten osapuolten kanssa työskentelystä on eduksi.

| 2) | Viestintätaidot






  — | erinomainen kyky kommunikoida suullisesti ja kirjallisesti sidosryhmien kanssa (eurooppalaiset, kansainväliset, kansalliset ja paikalliset viranomaiset, kansainväliset järjestöt jne.); |
| --- | --- | --- |

2)

Viestintätaidot

—

erinomainen kyky kommunikoida suullisesti ja kirjallisesti sidosryhmien kanssa (eurooppalaiset, kansainväliset, kansalliset ja paikalliset viranomaiset, kansainväliset järjestöt jne.);

| — | perusteellinen englannin kielen suullinen ja kirjallinen taito. Yhden tai useamman sopimuspuolen virallisen kielen taito katsotaan eduksi. |
| --- | --- |

—

perusteellinen englannin kielen suullinen ja kirjallinen taito. Yhden tai useamman sopimuspuolen virallisen kielen taito katsotaan eduksi.

| 3) | Kansainvälinen kokemus ja tietämys Euroopan unionista






  — | Euroopan unionin toimielinten/ kansainvälisen julkishallinnon tuntemus; |
| --- | --- | --- |

3)

Kansainvälinen kokemus ja tietämys Euroopan unionista

—

Euroopan unionin toimielinten/ kansainvälisen julkishallinnon tuntemus;

| — | työkokemus Euroopan unionin toimielimistä ja/tai kansainvälisistä järjestöistä katsotaan eduksi. |
| --- | --- |

—

työkokemus Euroopan unionin toimielimistä ja/tai kansainvälisistä järjestöistä katsotaan eduksi.

6.   Valinta ja nimittäminen

Valintamenettelyä varten perustetaan valintalautakunta. Se seuloo hakijoista ne, jotka pätevyytensä ja edellä esitettyjen kriteerien perusteella täyttävät parhaiten toimen erityisvaatimukset, ja kutsuu heidät haastateltavikseen.

Haastattelujen jälkeen Euroopan komissio ehdottaa yhtä hakijaa alueelliselle ohjauskomitealle. Alueellinen ohjauskomitea voi pyytää nimetyn hakijan kuulemista ennen nimittämistä koskevan päätöksen tekemistä. Alueellinen ohjauskomitea päättää apulaisjohtajan nimittämisestä ministerineuvostoa kuultuaan.

7.   Yhtäläiset mahdollisuudet

Euroopan komissio ja liikenneyhteisö noudattavat yhtäläisten mahdollisuuksien ja syrjimättömyyden periaatetta liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön henkilöstön rekrytointia, työoloja ja maantieteellisesti tasapainoista jakautumista koskevien sääntöjen mukaisesti.

8.   Työsuhteen ehdot (1)

Apulaisjohtaja nimitetään liikenneyhteisön henkilöstön jäseneksi kolmen vuoden ajaksi kuuden kuukauden koeajalla. Työopimusta voidaan jatkaa kahdesti peräkkäisinä kolmen vuoden ajanjaksoiksi työssä suoriutumisen perusteella ja edellyttäen, että alueellinen ohjauskomitea tekee asiasta päätöksen.

Työpaikka on Belgradissa, jossa sihteeristö sijaitsee.

Korvauksen on oltava oikeassa suhteessa valitun hakijan pätevyyteen ja kokemukseen niin, että se vastaa kokemusta ja koulutusta. Vuosipalkka on 72 000–84 000 kokemuksen tasosta riippuen (2).

Jos hakija on käytettävissä mahdollisimman pian, se katsotaan eduksi.

9.   Hakumenettely

Jotta hakemus voidaan hyväksyä, hakijoiden on toimitettava

| a) | hakukirje; |
| --- | --- |

a)

hakukirje;

| b) | ansioluettelo (CV) englanniksi. Ansioluettelo tulisi mieluiten laatia Europass-ansioluettelon mallipohjaa (3) käyttäen. Ansioluettelossa on viitattava tässä avointa tointa koskevassa ilmoituksessa lueteltuihin vaatimuksiin ja selostettava, kuinka hakija mielestään täyttää kunkin ilmoituksessa mainitun taito- ja pätevyysvaatimuksen; |
| --- | --- |

b)

ansioluettelo (CV) englanniksi. Ansioluettelo tulisi mieluiten laatia Europass-ansioluettelon mallipohjaa (3) käyttäen. Ansioluettelossa on viitattava tässä avointa tointa koskevassa ilmoituksessa lueteltuihin vaatimuksiin ja selostettava, kuinka hakija mielestään täyttää kunkin ilmoituksessa mainitun taito- ja pätevyysvaatimuksen;

| c) | oikeaksi todistetut jäljennökset tutkintotodistuksista tai suoritettuja opintoja koskevista todistuksista; |
| --- | --- |

c)

oikeaksi todistetut jäljennökset tutkintotodistuksista tai suoritettuja opintoja koskevista todistuksista;

| d) | jäljennös passista tai henkilöllisyystodistuksesta; |
| --- | --- |

d)

jäljennös passista tai henkilöllisyystodistuksesta;

| e) | aiempien työnantajien antamat suositukset, työtodistukset tai työsopimukset; ja |
| --- | --- |

e)

aiempien työnantajien antamat suositukset, työtodistukset tai työsopimukset; ja

| f) | allekirjoitettu vakuutus lisäyksessä olevan lomakkeen mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

allekirjoitettu vakuutus lisäyksessä olevan lomakkeen mukaisesti.

Puutteelliset hakemukset hylätään.

Valintamenettelyn helpottamiseksi kaikessa avoinna olevaa tehtävää koskevassa viestinnässä hakijoiden kanssa käytetään englannin kieltä.

Hakemukset on lähetettävä sähköpostitse osoitteeseen XXXMOVE@ec.europa.eu (sähköpostiosoite luodaan myöhemmin).

Hakijoiden on viipymättä ilmoitettava mahdollisista osoitteenmuutoksista kirjallisesti edellä mainittuun osoitteeseen.

Lisätietoja antaa:

xxxx

10.   Hakemusten jättämisen määräaika

Hakemukset on lähetettävä sähköpostitse viimeistään XXX (lähetysajankohdaksi katsotaan sähköpostin päivämäärä).

Euroopan komissio varaa itselleen oikeuden pidentää tämän ilmoituksen hakuaikaa tiedottamalla siitä Euroopan komission ja liikenneyhteisön verkkosivuilla.

Esivalinnan läpäisseihin hakijoihin otetaan yhteyttä haastattelujen sopimiseksi. Haastattelut järjestetään Brysselissä Belgiassa.

11.   Tärkeää tietoa hakijoille

Hakijoita muistutetaan siitä, että valintalautakuntien työ on luottamuksellista. Hakijat eivät saa itse tai toisen henkilön välityksellä olla suoraan tai välillisesti yhteydessä lautakuntien jäseniin.

12.   Henkilötietojen suoja

Euroopan komissio huolehtii, että hakijoiden henkilötietojen käsittelyssä noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (4).

---

(*1)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 (1999) ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

(1)  Lisätietoja annetaan liikenneyhteisön henkilöstösäännöissä osoitteessa http

(2)  Edellyttää ministerineuvoston hyväksyntää.

(3)  Europass-ansioluettelon mallipohjan voi ladata osoitteesta: http://europass.cedefop.europa.eu

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/ 2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

LISÄYS

Hakijan vakuutus

Kielitaito:

| | Äidinkieli: ... |
| --- | --- |

Äidinkieli: ...

| | Muut kielet: ... |
| --- | --- |

Muut kielet: ...

HAKIJAN VAKUUTUS

| 1) | Minä allekirjoittanut vakuutan, että tässä hakemuksessa ja sen liitteenä toimitetuissa asiakirjoissa annetut tiedot ovat oikeat ja täydelliset. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Vakuutan, että






  a) | olen jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion tai jonkin liikenneyhteisön perustamisesta tehdyssä sopimuksessa luetellun kaakkoiseurooppalaisen osapuolen kansalainen ja minulla on täydet kansalaisoikeudet; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

olen jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion tai jonkin liikenneyhteisön perustamisesta tehdyssä sopimuksessa luetellun kaakkoiseurooppalaisen osapuolen kansalainen ja minulla on täydet kansalaisoikeudet;

| b) | olen täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädännön mukaiset velvollisuuteni; |
| --- | --- |

b)

olen täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädännön mukaiset velvollisuuteni;

| c) | voin osoittaa täyttäväni tehtävien hoitamisen edellyttämät hyvää mainetta koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

c)

voin osoittaa täyttäväni tehtävien hoitamisen edellyttämät hyvää mainetta koskevat vaatimukset.

| 3) | Toimitan pyynnöstä 2 kohdan a, b ja c alakohtaa koskevat todistusasiakirjat viipymättä ja ymmärrän, että jos en toimita kyseisiä asiakirjoja, hakemustani ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Olen tietoinen siitä, että seuraavat todistusasiakirjat ovat olennaisia hakemukseni hyväksyttävyyden kannalta:






  a) | asiakirjat, joista käy ilmi syntymäaika, kansalaisuus ja asuinpaikka; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

asiakirjat, joista käy ilmi syntymäaika, kansalaisuus ja asuinpaikka;

| b) | vaaditun tasoiset tutkintotodistukset tai todistukset suoritetuista opinnoista; |
| --- | --- |

b)

vaaditun tasoiset tutkintotodistukset tai todistukset suoritetuista opinnoista;

| c) | aiempien työnantajien antamat suositukset, työtodistukset tai työsopimukset. |
| --- | --- |

c)

aiempien työnantajien antamat suositukset, työtodistukset tai työsopimukset.

| 5) | Vakuutan, että minulle ei ole langetettu rikosoikeudellista tai kurinpidollista tuomiota (julkishallinnon tai ammattialan järjestöjen toimesta) ja että tietojeni mukaan en ole kurinpidollisten tai rikosoikeudellisten menettelyjen alaisena. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Olen tietoinen siitä, että väärän vakuutuksen antaminen voi johtaa hakemukseni hylkäämiseen tai tarvittaessa liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön kanssa tehdyn työsopimuksen purkamiseen. |
| --- | --- |

6)

| ... | ... |
| --- | --- |
| Päivämäärä | Allekirjoitus |

...

...

Päivämäärä

Allekirjoitus

---

| 21.2.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/55

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2019/300,

annettu 19 päivänä helmikuuta 2019,

kriisinhallinnan yleissuunnitelman vahvistamisesta elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuden alalla

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (1) ja erityisesti sen 55 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 178/2002 55 artiklassa säädetään, että komissio laatii tiiviissä yhteistyössä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’EFSA’, ja jäsenvaltioiden kanssa kriisinhallinnan yleissuunnitelman elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuden alalla, jäljempänä ’yleissuunnitelma’. Kriisinhallinnan yleissuunnitelma esitettiin komission päätöksessä 2004/478/EY (2). |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 178/2002 55 artiklassa säädetään, että komissio laatii tiiviissä yhteistyössä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’EFSA’, ja jäsenvaltioiden kanssa kriisinhallinnan yleissuunnitelman elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuden alalla, jäljempänä ’yleissuunnitelma’. Kriisinhallinnan yleissuunnitelma esitettiin komission päätöksessä 2004/478/EY (2).

| (2) | Komission päätöksen 2004/478/EY tekemisen jälkeen kriisinhallinnan koordinoinnista unionin tasolla on saatu lisää kokemusta lukuisien elintarvikkeisiin ja rehuihin liittyneiden vaaratilanteiden yhteydessä. |
| --- | --- |

(2)

Komission päätöksen 2004/478/EY tekemisen jälkeen kriisinhallinnan koordinoinnista unionin tasolla on saatu lisää kokemusta lukuisien elintarvikkeisiin ja rehuihin liittyneiden vaaratilanteiden yhteydessä.

| (3) | Vuosien mittaan saatu kokemus, jota analysoidaan asetuksen (EY) N:o 178/2002 REFIT-arvioinnissa (yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen toimivuustarkastus) (3), on osoittanut, että elintarvike- ja rehukriisien hallintaa unionin ja kansallisella tasolla on tarpeen arvioida uudelleen. Tulosten mukaan on syytä keskittyä entistä enemmän kriisivalmiuteen kriisinhallinnan ohella, jotta voidaan välttää tai minimoida elintarvike- tai rehukriisin vaikutukset kansanterveyteen. Tällaisella painotuksella voitaisiin merkittävästi vähentää elintarvike- tai rehukriisin taloudellisia vaikutuksia (kuten kaupan rajoituksia) ja siten edistää työllisyyttä, kasvua ja investointeja koskevan komission tavoitteen saavuttamista. Lisäksi komission on tarpeen omaksua merkittävämpi rooli tämän alan tiedotuksessa ja yleisessä jäsenvaltioiden koordinoinnissa. Yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen toimivuustarkastus sisältää joukon suosituksia yleissuunnitelman tehostamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Vuosien mittaan saatu kokemus, jota analysoidaan asetuksen (EY) N:o 178/2002 REFIT-arvioinnissa (yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen toimivuustarkastus) (3), on osoittanut, että elintarvike- ja rehukriisien hallintaa unionin ja kansallisella tasolla on tarpeen arvioida uudelleen. Tulosten mukaan on syytä keskittyä entistä enemmän kriisivalmiuteen kriisinhallinnan ohella, jotta voidaan välttää tai minimoida elintarvike- tai rehukriisin vaikutukset kansanterveyteen. Tällaisella painotuksella voitaisiin merkittävästi vähentää elintarvike- tai rehukriisin taloudellisia vaikutuksia (kuten kaupan rajoituksia) ja siten edistää työllisyyttä, kasvua ja investointeja koskevan komission tavoitteen saavuttamista. Lisäksi komission on tarpeen omaksua merkittävämpi rooli tämän alan tiedotuksessa ja yleisessä jäsenvaltioiden koordinoinnissa. Yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen toimivuustarkastus sisältää joukon suosituksia yleissuunnitelman tehostamiseksi.

| (4) | EFSAn vastuulla on antaa lausuntoja, jotka muodostavat unionin toimenpiteiden hyväksymisen tieteellisen perustan, ja sen tehtävänä on antaa tieteellistä ja teknistä tukea kriisinhallintamenettelyissä elintarvikkeiden ja rehujen alalla. EFSAn roolia yleissuunnitelmassa olisi hienosäädettävä ja vahvistettava saatujen kokemusten perusteella. |
| --- | --- |

(4)

EFSAn vastuulla on antaa lausuntoja, jotka muodostavat unionin toimenpiteiden hyväksymisen tieteellisen perustan, ja sen tehtävänä on antaa tieteellistä ja teknistä tukea kriisinhallintamenettelyissä elintarvikkeiden ja rehujen alalla. EFSAn roolia yleissuunnitelmassa olisi hienosäädettävä ja vahvistettava saatujen kokemusten perusteella.

| (5) | EFSAn olisi koordinoitava toimintaa muiden asiaankuuluvien unionin tieteellisten virastojen kanssa, esimerkkeinä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC), Euroopan kemikaalivirasto (ECHA), Euroopan lääkevirasto (EMA) sekä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 31 artiklassa tarkoitettu tieteellis-teknisen komitean nimeämä asiantuntijaryhmä (4), silloin kun tarvitaan niiden toimivaltaan kuuluvia tietoja tai toimia, ottaen huomioon kunkin viraston toimivallan. Yleissuunnitelmassa on lisäksi varmistettava koordinointi ECDC:n kriisivalmius- ja toimintajärjestelmien kanssa ihmisissä esiintyvien tapausten yhteydessä, jotta terveysviranomaiset ja sidosryhmät saavat tiedon mahdollisista elintarvikkeisiin tai rehuihin liittyvistä kriiseistä, jotka saattavat vaikuttaa ihmisten terveyteen. |
| --- | --- |

(5)

EFSAn olisi koordinoitava toimintaa muiden asiaankuuluvien unionin tieteellisten virastojen kanssa, esimerkkeinä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC), Euroopan kemikaalivirasto (ECHA), Euroopan lääkevirasto (EMA) sekä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 31 artiklassa tarkoitettu tieteellis-teknisen komitean nimeämä asiantuntijaryhmä (4), silloin kun tarvitaan niiden toimivaltaan kuuluvia tietoja tai toimia, ottaen huomioon kunkin viraston toimivallan. Yleissuunnitelmassa on lisäksi varmistettava koordinointi ECDC:n kriisivalmius- ja toimintajärjestelmien kanssa ihmisissä esiintyvien tapausten yhteydessä, jotta terveysviranomaiset ja sidosryhmät saavat tiedon mahdollisista elintarvikkeisiin tai rehuihin liittyvistä kriiseistä, jotka saattavat vaikuttaa ihmisten terveyteen.

| (6) | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1082/2013/EU (5) vahvistetaan säännöt, jotka koskevat valtioiden rajat ylittävien vakavien terveysuhkien epidemiologista seurantaa, yleistä seurantaa sekä varhaisvaroitusta ja torjuntaa, mukaan lukien näihin toimiin liittyvä valmius- ja reagointisuunnittelu, kun on kyse alkuperältään biologisista, kemiallisista, ympäristöön liittyvistä tai tuntemattomista uhkista, ja perustetaan varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä. Kun otetaan huomioon mahdolliset yhteydet kriisivalmiuden ja kriisinhallinnan välillä elintarvikeketjussa, päätöksessä N:o 1082/2013/EU vahvistetut asiaa koskevat järjestelyt olisi otettava huomioon myös yleissuunnitelmassa. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1082/2013/EU (5) vahvistetaan säännöt, jotka koskevat valtioiden rajat ylittävien vakavien terveysuhkien epidemiologista seurantaa, yleistä seurantaa sekä varhaisvaroitusta ja torjuntaa, mukaan lukien näihin toimiin liittyvä valmius- ja reagointisuunnittelu, kun on kyse alkuperältään biologisista, kemiallisista, ympäristöön liittyvistä tai tuntemattomista uhkista, ja perustetaan varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä. Kun otetaan huomioon mahdolliset yhteydet kriisivalmiuden ja kriisinhallinnan välillä elintarvikeketjussa, päätöksessä N:o 1082/2013/EU vahvistetut asiaa koskevat järjestelyt olisi otettava huomioon myös yleissuunnitelmassa.

| (7) | Unionin yleissuunnitelmaa olisi tarkistettava, jotta siihen voidaan sisällyttää sellaiset menettelyt, joilla helpotetaan koordinointia virallisesta valvonnasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (6) 115 artiklan mukaisesti laadittujen elintarvikkeita ja rehuja koskevien kansallisten valmiussuunnitelmien kanssa. |
| --- | --- |

(7)

Unionin yleissuunnitelmaa olisi tarkistettava, jotta siihen voidaan sisällyttää sellaiset menettelyt, joilla helpotetaan koordinointia virallisesta valvonnasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (6) 115 artiklan mukaisesti laadittujen elintarvikkeita ja rehuja koskevien kansallisten valmiussuunnitelmien kanssa.

| (8) | Tämän päätöksen päätavoitteena on suojella kansanterveyttä unionissa. Tämän vuoksi yleissuunnitelma olisi asetuksen (EY) N:o 178/2002 55 artiklan mukaisesti rajattava koskemaan tilanteita, joihin liittyy ihmisten terveydelle aiheutuva välitön tai välillinen riski. Kansanterveyteen kohdistuva riski voi olla luonteeltaan biologinen, kemiallinen tai fysikaalinen. Näihin kuuluvat allergeeneihin liittyvät ja radioaktiiviset vaarat. Yleissuunnitelman toimintamallia, periaatteita ja käytännön menettelyjä voidaan kuitenkin myös pitää ohjenuorana muiden sellaisten elintarvikkeisiin liittyvien vaaratilanteiden hallinnassa, joista ei aiheudu tällaista riskiä kansanterveydelle. |
| --- | --- |

(8)

Tämän päätöksen päätavoitteena on suojella kansanterveyttä unionissa. Tämän vuoksi yleissuunnitelma olisi asetuksen (EY) N:o 178/2002 55 artiklan mukaisesti rajattava koskemaan tilanteita, joihin liittyy ihmisten terveydelle aiheutuva välitön tai välillinen riski. Kansanterveyteen kohdistuva riski voi olla luonteeltaan biologinen, kemiallinen tai fysikaalinen. Näihin kuuluvat allergeeneihin liittyvät ja radioaktiiviset vaarat. Yleissuunnitelman toimintamallia, periaatteita ja käytännön menettelyjä voidaan kuitenkin myös pitää ohjenuorana muiden sellaisten elintarvikkeisiin liittyvien vaaratilanteiden hallinnassa, joista ei aiheudu tällaista riskiä kansanterveydelle.

| (9) | Komissio toteutti vuonna 2017 sisäisen tarkastuksen PO SANTEn valmiuksista elintarviketurvallisuuskriiseissä, ja siinä todettiin joitakin nykyisen yleissuunnitelman heikkouksia, joihin on puututtava. |
| --- | --- |

(9)

Komissio toteutti vuonna 2017 sisäisen tarkastuksen PO SANTEn valmiuksista elintarviketurvallisuuskriiseissä, ja siinä todettiin joitakin nykyisen yleissuunnitelman heikkouksia, joihin on puututtava.

| (10) | Ministerikokouksessa, joka pidettiin 26 päivänä syyskuuta 2017, tehtiin erinäisiä päätelmiä fiproniiliongelmaa koskevista jatkotoimista (7). Päätelmissä keskityttiin tähän nimenomaiseen ongelmaan ja petokseen, mutta niistä useilla on merkitystä elintarvike- ja rehukriisien hallinnassa yleisesti, mukaan luettuna yhden keskitetyn yhteyspisteen perustaminen kuhunkin jäsenvaltioon tällaisen kriisinhallinnan koordinoimiseksi kunkin kansallisen hallintorakenteen osalta. |
| --- | --- |

(10)

Ministerikokouksessa, joka pidettiin 26 päivänä syyskuuta 2017, tehtiin erinäisiä päätelmiä fiproniiliongelmaa koskevista jatkotoimista (7). Päätelmissä keskityttiin tähän nimenomaiseen ongelmaan ja petokseen, mutta niistä useilla on merkitystä elintarvike- ja rehukriisien hallinnassa yleisesti, mukaan luettuna yhden keskitetyn yhteyspisteen perustaminen kuhunkin jäsenvaltioon tällaisen kriisinhallinnan koordinoimiseksi kunkin kansallisen hallintorakenteen osalta.

| (11) | Päätös 2004/478/EY olisi sen vuoksi kumottava ja korvattava uudella päätöksellä, jossa esitetään ajan tasalle saatettu yleissuunnitelma, komission päätöksen 2004/478/EY tekemisen jälkeen saadun kokemuksen ottamiseksi huomioon ja uuteen kehitykseen sopeutumiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Päätös 2004/478/EY olisi sen vuoksi kumottava ja korvattava uudella päätöksellä, jossa esitetään ajan tasalle saatettu yleissuunnitelma, komission päätöksen 2004/478/EY tekemisen jälkeen saadun kokemuksen ottamiseksi huomioon ja uuteen kehitykseen sopeutumiseksi.

| (12) | Tässä päätöksessä olisi säädettävä asteittaisesta toimintamallista sen suhteen, minkätyyppisiä tilanteita olisi käsiteltävä kriisinä, ja tähän liittyvistä kriteereistä. Kaikissa 55 artiklan soveltamisalaan mahdollisesti kuuluvissa tilanteissa ei välttämättä tarvitse perustaa asetuksen (EY) N:o 178/2002 56 artiklan mukaisesti kriisiyksikköä, mutta unionin tehostetusta koordinoinnista saattaa silti olla hyötyä. Näihin kriteereihin olisi sisällyttävä vaaratilanteen vakavuus ja laajuus kansanterveysvaikutuksen kannalta, kuluttajien näkökulma ja poliittinen arkaluonteisuus, erityisesti kun kriisin alkuperä on edelleen epävarma, vaaratilanteen tahallisuus (esim. bioterrorismi tai petoksen sivuvaikutus) ja pyrkimys saada aikaan kriisi (esim. bioterrorismi) ja aiempien vaaratilanteiden toistuminen siitä syystä, että riittäviin toimiin ei ollut ryhdytty. |
| --- | --- |

(12)

Tässä päätöksessä olisi säädettävä asteittaisesta toimintamallista sen suhteen, minkätyyppisiä tilanteita olisi käsiteltävä kriisinä, ja tähän liittyvistä kriteereistä. Kaikissa 55 artiklan soveltamisalaan mahdollisesti kuuluvissa tilanteissa ei välttämättä tarvitse perustaa asetuksen (EY) N:o 178/2002 56 artiklan mukaisesti kriisiyksikköä, mutta unionin tehostetusta koordinoinnista saattaa silti olla hyötyä. Näihin kriteereihin olisi sisällyttävä vaaratilanteen vakavuus ja laajuus kansanterveysvaikutuksen kannalta, kuluttajien näkökulma ja poliittinen arkaluonteisuus, erityisesti kun kriisin alkuperä on edelleen epävarma, vaaratilanteen tahallisuus (esim. bioterrorismi tai petoksen sivuvaikutus) ja pyrkimys saada aikaan kriisi (esim. bioterrorismi) ja aiempien vaaratilanteiden toistuminen siitä syystä, että riittäviin toimiin ei ollut ryhdytty.

| (13) | Unionin ja kansallisen tason eri viranomaisten, hälytys- ja tietojärjestelmien ja laboratorioiden välinen koordinointi on välttämätöntä tietojen jakamiseksi ja kriisinhallintatoimenpiteiden toteuttamiseksi. Näiltä osin varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän ja muiden unionin tason hälytys- ja tietojärjestelmien, kuten elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean hälytysjärjestelmän, välinen yhteys tehostaisi yhteinen terveys -mallia esimerkiksi siten, että sen ansiosta olisi mahdollista koordinoida elintarviketurvallisuus- ja kansanterveysviranomaisten toimintaa samassa vaaratilanteessa myöntämällä elintarviketurvallisuusviranomaisille pääsy viranomaisten jakamiin tietoihin ihmisissä esiintyneistä tapauksista. |
| --- | --- |

(13)

Unionin ja kansallisen tason eri viranomaisten, hälytys- ja tietojärjestelmien ja laboratorioiden välinen koordinointi on välttämätöntä tietojen jakamiseksi ja kriisinhallintatoimenpiteiden toteuttamiseksi. Näiltä osin varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän ja muiden unionin tason hälytys- ja tietojärjestelmien, kuten elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean hälytysjärjestelmän, välinen yhteys tehostaisi yhteinen terveys -mallia esimerkiksi siten, että sen ansiosta olisi mahdollista koordinoida elintarviketurvallisuus- ja kansanterveysviranomaisten toimintaa samassa vaaratilanteessa myöntämällä elintarviketurvallisuusviranomaisille pääsy viranomaisten jakamiin tietoihin ihmisissä esiintyneistä tapauksista.

| (14) | Elintarvike- ja rehuketjun tehokas kriisinhallinta edellyttää, että unionin tasolla olisi käytössä käytännön valmiusmenettelyt koordinoinnin tehostamiseksi jo ennen vaaratilanteen ilmenemistä. |
| --- | --- |

(14)

Elintarvike- ja rehuketjun tehokas kriisinhallinta edellyttää, että unionin tasolla olisi käytössä käytännön valmiusmenettelyt koordinoinnin tehostamiseksi jo ennen vaaratilanteen ilmenemistä.

| (15) | Asetuksen (EY) N:o 178/2002 55 artiklassa tarkoitettuja tilanteita koskevat käytännön menettelyt olisi määriteltävä selkeästi, jotta kyseisiin tilanteisiin voitaisiin reagoida sujuvasti ja nopeasti. Kriisiyksikön roolista, kokoonpanosta ja käytännön toiminnasta olisi säädettävä samoista syistä. |
| --- | --- |

(15)

Asetuksen (EY) N:o 178/2002 55 artiklassa tarkoitettuja tilanteita koskevat käytännön menettelyt olisi määriteltävä selkeästi, jotta kyseisiin tilanteisiin voitaisiin reagoida sujuvasti ja nopeasti. Kriisiyksikön roolista, kokoonpanosta ja käytännön toiminnasta olisi säädettävä samoista syistä.

| (16) | Näyttöön perustuva reaaliaikainen tiedotus yleisölle ja kauppakumppaneille on olennaisen tärkeää, jotta voidaan paremmin suojella kansanterveyttä välttämällä riskien leviäminen ja palauttaa luottamus sellaisten elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuteen, joita vaaratilanne ei kosketa. Avoimuusperiaatteiden ja tiedotusstrategian kehittäminen on näin ollen olennainen osa kriisinhallintaa. |
| --- | --- |

(16)

Näyttöön perustuva reaaliaikainen tiedotus yleisölle ja kauppakumppaneille on olennaisen tärkeää, jotta voidaan paremmin suojella kansanterveyttä välttämällä riskien leviäminen ja palauttaa luottamus sellaisten elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuteen, joita vaaratilanne ei kosketa. Avoimuusperiaatteiden ja tiedotusstrategian kehittäminen on näin ollen olennainen osa kriisinhallintaa.

| (17) | Yleissuunnitelmasta on kuultu EFSAa ja siitä on keskusteltu jäsenvaltioiden kanssa pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa, |
| --- | --- |

(17)

Yleissuunnitelmasta on kuultu EFSAa ja siitä on keskusteltu jäsenvaltioiden kanssa pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

I LUKU

Yleiset säännökset

1 artikla

Kohde

1.   Tässä päätöksessä vahvistetaan kriisinhallinnan yleissuunnitelma elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuden alalla asetuksen (EY) N:o 178/2002 55 artiklan mukaisesti.

2.   Suunnitelma kattaa seuraavat kaksi tilannetyyppiä:

| a) | tilanteet, jotka edellyttävät unionin tehostettua koordinointia; sekä |
| --- | --- |

a)

tilanteet, jotka edellyttävät unionin tehostettua koordinointia; sekä

| b) | tilanteet, jotka edellyttävät sellaisen kriisiyksikön perustamista, joka kokoaa yhteen komission sekä asiaankuuluvat jäsenvaltioiden ja unionin virastot. |
| --- | --- |

b)

tilanteet, jotka edellyttävät sellaisen kriisiyksikön perustamista, joka kokoaa yhteen komission sekä asiaankuuluvat jäsenvaltioiden ja unionin virastot.

3.   Suunnitelmassa esitetään myös käytännön menettelyt, jotka ovat tarpeen toimintavalmiuden parantamiseksi ja vaaratilanteiden hallitsemiseksi unionin tasolla, mukaan luettuna avoimuusperiaatteen mukainen tiedotusstrategia.

2 artikla

Soveltamisala

Yleissuunnitelmaa sovelletaan tilanteisiin, joihin liittyy elintarvikkeista ja rehuista kansanterveydelle aiheutuvia välittömiä tai välillisiä riskejä, jotka liittyvät eritoten luonteeltaan biologisiin, kemiallisiin tai fysikaalisiin vaaroihin elintarvikkeissa ja rehuissa ja joita ei todennäköisesti voida riittävässä määrin estää, ehkäistä tai vähentää hyväksyttävälle tasolle nykyisin voimassa olevilla säännöksillä taikka hallita riittävällä tavalla ainoastaan asetuksen (EY) N:o 178/2002 53 tai 54 artiklan mukaisia kiireellisiä toimenpiteitä soveltamalla.

3 artikla

Tavoitteet

Tämän päätöksen tavoitteena on minimoida elintarvikkeisiin tai rehuihin liittyvien vaaratilanteiden laajuus ja vaikutus kansanterveyteen varmistamalla toimintavalmiuden parantaminen ja tehokas hallinta.

4 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan:

| 1. | ’vaaratilanteella’ sellaisen biologisen, kemiallisen tai fysikaalisen vaaran havaitsemista elintarvikkeessa, rehussa tai ihmisissä, joka saattaa aiheuttaa tai osoittaa mahdollisen kansanterveysriskin, kun useampi kuin yksi henkilö altistuu samalle vaaralle, tai tilannetta, jossa ihmisissä esiintyvien tapausten määrä tai vaarojen havaitsemiskertojen määrä ylittää odotettavissa olevan määrän ja jossa tapaukset liittyvät tai voivat todennäköisesti liittyä samaan elintarvike- tai rehulähteeseen; |
| --- | --- |

1.

’vaaratilanteella’ sellaisen biologisen, kemiallisen tai fysikaalisen vaaran havaitsemista elintarvikkeessa, rehussa tai ihmisissä, joka saattaa aiheuttaa tai osoittaa mahdollisen kansanterveysriskin, kun useampi kuin yksi henkilö altistuu samalle vaaralle, tai tilannetta, jossa ihmisissä esiintyvien tapausten määrä tai vaarojen havaitsemiskertojen määrä ylittää odotettavissa olevan määrän ja jossa tapaukset liittyvät tai voivat todennäköisesti liittyä samaan elintarvike- tai rehulähteeseen;

| 2. | ’ruokamyrkytysepidemialla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/99/EY (8) 2 artiklan 2 kohdan d alakohdassa määriteltyä ruokamyrkytysepidemiaa; |
| --- | --- |

2.

’ruokamyrkytysepidemialla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/99/EY (8) 2 artiklan 2 kohdan d alakohdassa määriteltyä ruokamyrkytysepidemiaa;

8

| 3. | ’kriisikoordinaattorilla’ henkilöä ja hänen varamiestään, joka toimii EU:n toimielimissä ja jäsenvaltioiden toimivaltaisissa viranomaisissa keskitettynä yhteyspisteenä, jotta varmistetaan tehokas tietojenvaihto kaikkien yleissuunnitelman koordinointiin osallistuvien kumppaneiden välillä sekä tehokas päätöksenteko ja toimien täytäntöönpano kyseisen henkilön organisaation toimivallan rajoissa. |
| --- | --- |

3.

’kriisikoordinaattorilla’ henkilöä ja hänen varamiestään, joka toimii EU:n toimielimissä ja jäsenvaltioiden toimivaltaisissa viranomaisissa keskitettynä yhteyspisteenä, jotta varmistetaan tehokas tietojenvaihto kaikkien yleissuunnitelman koordinointiin osallistuvien kumppaneiden välillä sekä tehokas päätöksenteko ja toimien täytäntöönpano kyseisen henkilön organisaation toimivallan rajoissa.

II LUKU

Valmiusrakenteet ja -menettelyt

5 artikla

Kriisikoordinaattorit

Kukin jäsenvaltio, EFSA ja komissio nimeävät yhden kriisikoordinaattorin ja hänen varamiehensä toteuttamaan liitteessä I esitetyt tehtävät. Komissio säilyttää nimettyjen kriisikoordinaattorien ja heidän varamiestensä nimet ja yhteystiedot ajan tasalla. Kriisikoordinaattorit pitävät vähintään kerran vuodessa komission järjestämiä säännöllisiä kokouksia, joissa esitetään unionin tason aloitteita, jaetaan kansallisia valmiussuunnitelmia ja seurataan ja arvioidaan viimeaikaisten kriisien hallintaa 22 artiklan mukaisesti.

6 artikla

Hälytys- ja tietojärjestelmät

Komissio liittää varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän muihin unionin tason hälytys- ja tietojärjestelmiin, mukaan luettuna elintarvikkeita ja rehuja koskeva nopea hälytysjärjestelmä. Tietojen toimittamista hälytysjärjestelmissä yhdenmukaistetaan edelleen.

7 artikla

Laboratoriot

Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat Euroopan ja kansallisten vertailulaboratorioiden ja muiden virallisten laboratorioiden verkoston ylläpitämisen asetuksen (EU) 2017/625 mukaisesti, jotta se on valmis tarjoamaan ripeää ja korkealaatuista analyysitukea, jota tarvitaan merkittävimpien elintarvikkeisiin ja rehuihin liittyvien vaarojen osalta.

8 artikla

Koulutus, harjoitukset ja huipputason välineet

Komissio tarjoaa pitkälle kehiteltyjä koulutusmoduuleja elintarvikekriiseihin valmistautumisesta, ruokamyrkytysepidemioiden tutkinnasta ja muusta vaaratilanteiden hallinnasta osana komission ”Koulutuksen parantaminen elintarvikkeiden turvallisuuden lisäämiseksi” -ohjelmaa (9) ja edistää näin yhteinen terveys -mallia.

9

Komissio järjestää säännöllisesti jäsenvaltioiden kanssa elintarvikkeisiin ja rehuihin liittyvien vaaratilanteiden simulaatioharjoituksia, joissa käsitellään myös niitä koskevaa tiedotusta ja joissa keskitytään vaaratilanteita koskevaan valmiuteen ja niiden hallintaan. Asiaan liittyvät unionin virastot osallistuvat toimintaan, ja komissio osallistuu samanlaisiin kyseisten virastojen toimivaltansa puitteissa järjestämiin harjoituksiin. Merkittävän todellisen vaaratilanteen esiintyminen voi syrjäyttää tällaisen simulaatioharjoituksen. Komissio esittää kunkin harjoituksen jälkeen sitä koskevat päätelmät 5 artiklassa tarkoitettujen koordinaattorien seuraavassa kokouksessa.

Komissio seuraa valmistautumisen asianmukaisuutta jäsenvaltioissa varmistamalla, että toiminnassa on kansallinen elintarvike- ja rehuvalmiussuunnitelma, ja tarkastamalla sen.

Komissio edistää unionin tasolla huipputason välineiden käyttöä, esimerkkeinä jäljitysvälineet, molekyylityypitysanalyysit (myös koko genomin sekvensointi) ja tulosten jakaminen ihmisissä, eläimissä, elintarvikkeissa, rehussa ja elintarvike-/rehuympäristössä havaittujen taudinaiheuttajien molekyylityypitystä koskevassa EFSAn ja ECDC:n tietokannassa.

9 artikla

Tiedon jatkuva keruu, seuranta ja analysointi

Komissio kerää, seuraa ja analysoi jatkuvasti liitteessä II luetelluista lähteistä saatavia tietoja välittömistä ja välillisistä rajat ylittävistä uhkista.

III LUKU

Tehostettu koordinointi unionin tasolla

10 artikla

Tilanteet, jotka edellyttävät tehostettua koordinointia unionin tasolla

1.   Komissio tehostaa 2 kohdassa kuvatuissa tilanteissa koordinointia unionin tasolla vaaratilanteen hallitsemiseksi 9 artiklassa tarkoitettujen tietojen perusteella ja tiiviissä yhteistyössä asiaan liittyvien unionin riskinarviointielinten kanssa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tehostettua koordinointia unionin tasolla edellytetään,

| a) | kun






  i) | välitön tai välillinen kansanterveysriski, jonka aiheuttaa elintarvikkeessa tai rehussa havaittu vaara, on todettu kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa ja kun niiden välillä on epidemiologinen yhteys (esimerkiksi ihmisissä esiintyvät tapaukset ja/tai kuolemantapaukset eri jäsenvaltioissa ja luotettavaa analyyttista tai epidemiologista näyttöä tällaisesta yhteydestä) ja/tai jäljitettävyysyhteys (esimerkiksi mahdollisesti saastuneiden elintarvikkeiden tai rehujen jakelu eri jäsenvaltioihin);
  tai |
| --- | --- | --- |

a)

kun

i)

välitön tai välillinen kansanterveysriski, jonka aiheuttaa elintarvikkeessa tai rehussa havaittu vaara, on todettu kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa ja kun niiden välillä on epidemiologinen yhteys (esimerkiksi ihmisissä esiintyvät tapaukset ja/tai kuolemantapaukset eri jäsenvaltioissa ja luotettavaa analyyttista tai epidemiologista näyttöä tällaisesta yhteydestä) ja/tai jäljitettävyysyhteys (esimerkiksi mahdollisesti saastuneiden elintarvikkeiden tai rehujen jakelu eri jäsenvaltioihin);

tai

| ii) | havaittuun vaaraan liittyvä vakava mahdollinen vaikutus elintarvikkeiden tai rehujen sisämarkkinoiden toimintaan on todettu; |
| --- | --- |

ii)

havaittuun vaaraan liittyvä vakava mahdollinen vaikutus elintarvikkeiden tai rehujen sisämarkkinoiden toimintaan on todettu;

sekä

| b) | kun






  i) | todettuun vaaraan liittyy merkittävä terveysvaikutus; tai |
| --- | --- | --- |

b)

kun

i)

todettuun vaaraan liittyy merkittävä terveysvaikutus; tai

| ii) | jäsenvaltiot eivät ole yksimielisiä toimista; tai |
| --- | --- |

ii)

jäsenvaltiot eivät ole yksimielisiä toimista; tai

| iii) | riskin lähde on vaikea tunnistaa. |
| --- | --- |

iii)

riskin lähde on vaikea tunnistaa.

3.   Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja EU:n toimielimet voivat pyytää komissiota tehostamaan koordinointiaan 2 kohdan a ja b alakohdassa vahvistettujen kriteerien pohjalta.

11 artikla

Käytännön menettelyt koordinoinnin tehostamiseksi unionin tasolla

Vaaratilanteen hallitsemiseksi eri yksiköissä toteutettuja toimia koordinoidaan komissiossa V luvussa säädettyjen menettelyjen mukaisesti.

IV LUKU

Kriisiyksikön perustaminen

12 artikla

Tilanne, joka edellyttää kriisiyksikön perustamista

1.   Komissio perustaa 2 kohdassa kuvatuissa tilanteissa kriisiyksikön asetuksen (EY) N:o 178/2002 56 artiklan mukaisesti, jäljempänä ’kriisiyksikkö’.

2.   Kriisiyksikön perustamista edellytetään,

| a) | kun kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa on havaittu välitön tai välillinen kansanterveysriski, joka on maineen tai julkisuuskuvan kannalta tai poliittisesti erittäin arkaluonteinen;
  sekä |
| --- | --- |

a)

kun kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa on havaittu välitön tai välillinen kansanterveysriski, joka on maineen tai julkisuuskuvan kannalta tai poliittisesti erittäin arkaluonteinen;

sekä

| b) | kun kyseessä on






  i) | vakava riski ihmisten terveydelle erityisesti tapauksissa, joissa kuolemantapausten määrä on tai sen voidaan odottaa olevan suuri;
  tai |
| --- | --- | --- |

b)

kun kyseessä on

i)

vakava riski ihmisten terveydelle erityisesti tapauksissa, joissa kuolemantapausten määrä on tai sen voidaan odottaa olevan suuri;

tai

| ii) | vaaratilanteiden toistuminen, mistä aiheutuu vakava riski ihmisten terveydelle;
  tai |
| --- | --- |

ii)

vaaratilanteiden toistuminen, mistä aiheutuu vakava riski ihmisten terveydelle;

tai

| iii) | biologista tai kemiallista terrorismia tai merkittävää radioaktiivista saastumista koskeva epäily tai merkkejä tällaisesta. |
| --- | --- |

iii)

biologista tai kemiallista terrorismia tai merkittävää radioaktiivista saastumista koskeva epäily tai merkkejä tällaisesta.

13 artikla

Kriisiyksikön tehtävä

(1)   Kriisiyksikön vastuulla on kehittää, koordinoida ja panna täytäntöön nopeasti kriisitoimintastrategia, tiedotus mukaan luettuna. Kun saastumislähde on tunnistettu, kriisiyksikön on EFSAn ja tarvittaessa muiden asiantuntijoiden avustuksella koordinoitava jäljitettävyystutkimusta (eteen- ja taaksepäin) ja seurattava tiiviisti tuotteiden markkinoilta poistamista ja palauttamista, jos saastuneita elintarvikkeita/rehuja on jaettu useisiin jäsenvaltioihin.

(2)   Kukin asiaan liittyvä jäsenvaltio on vastuussa jäljitettävyystutkimusten, markkinoilta poistamisten ja palautusten toteuttamisesta alueellaan.

14 artikla

Kriisiyksikön käytännön menettelyt

1.   Asetuksen (EY) N:o 178/2002 57 artiklassa säädettyjen ja tarkemmin tämän päätöksen 8–10 artiklassa kuvattujen tehtävien suorittamiseksi sovelletaan tämän päätöksen V luvussa säädettyjä menettelyjä.

2.   Kriisiyksikön jäsenten on oltava jatkuvasti saatavilla kriisin aikana.

15 artikla

Kriisiyksikön kokoonpano ja toiminta

1.   Kriisiyksikön kokoonpanoon kuuluvat komission, EFSAn ja ainakin niiden jäsenvaltioiden, joita asia koskee suoraan, kriisikoordinaattorien verkoston jäsenet (tai heidän varamiehensä) sekä tarvittaessa erikoisalojen edustajat komissiosta, EFSAsta, ECDC:stä ja tarpeen mukaan muista unionin virastoista ja siitä jäsenvaltiosta (niistä jäsenvaltioista), jota asia koskee suoraan. Kriisiyksikköön on myös kuuluttava kansallisen ja unionin tason asiaan kuuluvien elinten tiedotuksesta vastaavia asiantuntijoita.

2.   Kriisiyksikkö voi myös harkita muiden asiantuntijoiden tai koko kriisikoordinaattorien verkoston kuulemista, jos tämä on tarpeen kriisin hallinnassa, ja pyytää pysyvästi tai tapauskohtaisesti erityisasiantuntijoiden apua.

3.   Komission kriisikoordinaattori (tai hänen varamiehensä) toimii kriisiyksikön puheenjohtajana. Puheenjohtaja varmistaa kriisiyksikön toiminnan sujuvuuden ja tehtävien jakamisen jäsenten kesken ottaen huomioon heidän pätevyytensä. Heti kriisiyksikön perustamisen jälkeen puheenjohtaja kutsuu kriisikoordinaattorien verkoston jäsenet ensimmäiseen kokoukseen.

4.   Puheenjohtaja varmistaa kriisiyksikön työskentelyn ja päätöksentekoprosessin välisen koordinoinnin. Häntä avustaa (avustavat) asianomais(t)en komission teknisen yksikön (teknisten yksiköiden) tekninen asiantuntija (tekniset asiantuntijat).

5.   Niiden jäsenvaltioiden, joita kriisi koskee suoraan, kriisikoordinaattorien on varmistettava, että kriisiyksikön kokouksiin sekä audio- ja videokonferensseihin valitut henkilöt ovat käytettävissä, heillä on asiantuntemusta ja he ovat riittävän vastuullisessa asemassa. EFSA, ECDC ja asianomainen EU:n vertailulaboratorio antavat tarvittaessa toimivaltaansa kuuluvaa tieteellistä ja teknistä apua.

6.   Kriisiyksikkö vastaa tiiviistä yhteyksistä asianomaisiin sidosryhmiin ja tietojen vaihtamisesta niiden kanssa.

7.   Kriisiyksikkö vastaa yleisölle suunnatun koordinoidun tiedotusstrategian valmistelusta ja erityisesti näyttöön perustuvien viestien laatimisesta reaaliaikaisesti.

8.   Komissio huolehtii asianmukaisista sihteeripalveluista kriisiyksikön kokousten järjestämiseksi (esimerkiksi pöytäkirjojen laatiminen ja muut hallinnolliset tarpeet) ja antaa kriisiyksikön käyttöön kaikki sen toiminnan sujuvuuden kannalta tarpeelliset henkilöresurssit ja aineelliset resurssit (esimerkiksi kokoustilat, viestintävälineet jne.). Kriisiyksikkö käyttää toiminnassa olevien hälytysjärjestelmien teknisiä välineitä tiedonvälitykseen tai -jakeluun, erityisesti tietopyyntöjen jakamiseen ja pyydettyjen tietojen keräämiseen.

16 artikla

Kriisin päättyminen

Edellä 14 ja 15 artiklassa säädettyjä menettelyjä jatketaan, kunnes kriisi on päättynyt.

Komissio päättää kriisiyksikköä kuultuaan, onko kriisi täysin päättynyt tai voidaanko sen luokitus alentaa vaaratilanteeksi, jossa tarvitaan vain tehostettua koordinointia unionin tasolla. Jos näin päätetään, kaikille kriisiyksikön jäsenille ilmoitetaan kriisin päättymisestä.

Komissio voi elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean hälytysjärjestelmän kautta toimitettujen tietojen lisäksi pyytää jäsenvaltioita antamaan tietoja uusista ihmisissä esiintyneistä tapauksista suuntausten arvioimiseksi ja päätöksen tekemiseksi kriisin päättymisestä.

17 artikla

Kriisin jälkiarviointi

Komissio laatii raportin vähintään jokaisen sellaisen tilanteen jälkeen, jota varten on perustettava kriisiyksikkö, ja esittää vaaratilanteen jälkeisen arvioinnin, johon sisältyy myös mukana olleiden tahojen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kuuleminen.

Arvioinnin perusteella järjestetään kaikkien kriisikoordinaattorien kokous, jotta voidaan kartoittaa mahdolliset kokemukset ja tarvittaessa tuoda esiin mahdolliset parannukset, jotka ovat tarpeen kriisinhallinnassa käytettyjen menettelyjen ja välineiden osalta.

V LUKU

Vaaratilanteiden hallintamenettelyt

18 artikla

Tärkeimmät käytännön menettelyt

Vaaratilanteen hallitsemiseksi asianomaisessa yksikössä toteutettujen toimien koordinointi komissiossa muodostuu seuraavista:

| a) | asianmukaisen nopean hälytysjärjestelmän (elintarvikkeita ja rehuja koskeva nopea hälytysjärjestelmä ja/tai varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä) kautta saatujen tietojen analysointi 10 tai 12 artiklassa tarkoitettujen tilanteiden havaitsemiseksi; |
| --- | --- |

a)

asianmukaisen nopean hälytysjärjestelmän (elintarvikkeita ja rehuja koskeva nopea hälytysjärjestelmä ja/tai varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä) kautta saatujen tietojen analysointi 10 tai 12 artiklassa tarkoitettujen tilanteiden havaitsemiseksi;

| b) | kun 10 tai 12 artiklassa tarkoitettu tilanne havaitaan, tietovajeiden kartoittaminen ja pyynnön esittäminen jäsenvaltioille tai sidosryhmille, jotta ne toimittaisivat lisätietoja asianmukaisen nopean hälytysjärjestelmän kautta ja toteuttaisivat kyseisten elintarvikkeiden ja rehujen jäljityksen ketjussa eteen- ja taaksepäin; |
| --- | --- |

b)

kun 10 tai 12 artiklassa tarkoitettu tilanne havaitaan, tietovajeiden kartoittaminen ja pyynnön esittäminen jäsenvaltioille tai sidosryhmille, jotta ne toimittaisivat lisätietoja asianmukaisen nopean hälytysjärjestelmän kautta ja toteuttaisivat kyseisten elintarvikkeiden ja rehujen jäljityksen ketjussa eteen- ja taaksepäin;

| c) | video- tai audiokokousten järjestäminen asiaan liittyvien jäsenvaltioiden, unionin virastojen (EFSA ja tarvittaessa ECDC ja muut arviointielimet), asiaan liittyvien Euroopan unionin vertailulaboratorioiden ja asiantuntijoiden – mukaan luettuna 5 artiklassa tarkoitettu kriisikoordinaattorien verkosto – kanssa sekä tarvittaessa lisäksi elintarviketurvallisuus- ja kansanterveysviranomaisten edustajien kanssa; |
| --- | --- |

c)

video- tai audiokokousten järjestäminen asiaan liittyvien jäsenvaltioiden, unionin virastojen (EFSA ja tarvittaessa ECDC ja muut arviointielimet), asiaan liittyvien Euroopan unionin vertailulaboratorioiden ja asiantuntijoiden – mukaan luettuna 5 artiklassa tarkoitettu kriisikoordinaattorien verkosto – kanssa sekä tarvittaessa lisäksi elintarviketurvallisuus- ja kansanterveysviranomaisten edustajien kanssa;

| d) | alustavan kansanterveysvaikutusten arvioinnin koordinointi jäsenvaltioiden ja unionin virastojen kanssa; |
| --- | --- |

d)

alustavan kansanterveysvaikutusten arvioinnin koordinointi jäsenvaltioiden ja unionin virastojen kanssa;

| e) | tiedotuslinjojen ja -toimien koordinointi komission, jäsenvaltioiden ja EFSAn sekä tarvittaessa muiden unionin virastojen, kauppakumppaneiden ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien välillä; |
| --- | --- |

e)

tiedotuslinjojen ja -toimien koordinointi komission, jäsenvaltioiden ja EFSAn sekä tarvittaessa muiden unionin virastojen, kauppakumppaneiden ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien välillä;

| f) | asiantuntija-avun lähettäminen paikan päälle tarvittaessa tutkimusten tueksi; |
| --- | --- |

f)

asiantuntija-avun lähettäminen paikan päälle tarvittaessa tutkimusten tueksi;

| g) | tilanteen mukaan koko kriisikoordinaattorien verkoston tai sen osan käyttö tiedon keräämiseen ja jakamiseen ja mainittujen asiaankuuluvien toimien koordinoimiseen. |
| --- | --- |

g)

tilanteen mukaan koko kriisikoordinaattorien verkoston tai sen osan käyttö tiedon keräämiseen ja jakamiseen ja mainittujen asiaankuuluvien toimien koordinoimiseen.

19 artikla

Täydentävät käytännön menettelyt

Komissio kehittää yhdessä EFSAn ja tarvittaessa ECDC:n kanssa lisäksi joitakin täydentäviä menettelyjä ja välineitä vaaratilanteen saamiseksi päätökseen mahdollisimman nopeasti ja sen kansanterveysvaikutuksen rajoittamiseksi. Näihin menettelyihin voivat kuulua erityisesti

| a) | epidemioiden lähteiden nopea kuvaaminen ja nopea tunnistaminen pitämällä yllä ja käyttämällä tietokantaa ihmisissä, eläimissä, elintarvikkeissa ja rehuissa todettujen taudinaiheuttajien molekyylityypityksestä; |
| --- | --- |

a)

epidemioiden lähteiden nopea kuvaaminen ja nopea tunnistaminen pitämällä yllä ja käyttämällä tietokantaa ihmisissä, eläimissä, elintarvikkeissa ja rehuissa todettujen taudinaiheuttajien molekyylityypityksestä;

| b) | biologisen riskin tapauksessa EFSAn tai ECDC:n suorittama epidemian nopea yhteisarviointi hyväksytyn vakiotoimintamenettelyn mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

biologisen riskin tapauksessa EFSAn tai ECDC:n suorittama epidemian nopea yhteisarviointi hyväksytyn vakiotoimintamenettelyn mukaisesti;

| c) | toimintapuitteet kemiallisen riskin arvioimiseksi nopeasti EFSAssa; |
| --- | --- |

c)

toimintapuitteet kemiallisen riskin arvioimiseksi nopeasti EFSAssa;

| d) | menettelyt toteutettujen toimien vaikutusten seuraamiseksi. |
| --- | --- |

d)

menettelyt toteutettujen toimien vaikutusten seuraamiseksi.

VI LUKU

Tiedotus

20 artikla

Avoimuus ja tiedottaminen

Asetuksen (EY) N:o 178/2002 52 artiklassa säädettyjä erityisiä luottamuksellisuussääntöjä sovelletaan elintarvikkeita ja rehuja koskevassa nopeassa hälytysjärjestelmässä suoritettuun tietojenvaihtoon. Kun riski havaitaan, tiedotuksessa on ensisijaisesti käsiteltävä – ennakoivasti ja takautuvasti – lehdistön, yleisön tai kauppakumppanien esiin nostamia kysymyksiä havaituista vaaroista, aiheutuneesta riskistä ja toteutetuista toimenpiteistä.

21 artikla

Kaikkien vaaratilanteiden aikana toteutettava tiedotusstrategia

(1)   Komissio koordinoi osana vastatoimia vaaratilanteen aikana selkeän, kohdennetun ja tehokkaan tiedotuksen yleisölle riskin arvioinnista ja hallinnasta ja siihen liittyvästä epävarmuudesta. Yleisölle tiedottamisen on oltava oikea-aikaista, perusteltua, luotettavaa ja johdonmukaista unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä. Komissio, EFSA, ECDC ja jäsenvaltiot koordinoivat tiedotustaan avoimesti välttääkseen väärin suunnatut viestit ja ristiriitaiset tiedot.

(2)   Osana koordinointia komissio, EFSA, ECDC erityistoimivaltaansa kuuluvissa asioissa ja jäsenvaltiot tiedottavat etukäteen toisilleen suunnitelluista omalta kannaltaan merkittävistä ja epidemiaan liittyvistä ilmoituksista (esimerkiksi audiokokousten välityksellä). Lisäksi jäsenvaltioiden on välittömästi hoidettava tiedotus asiaan liittyville elintarvikealan toimijoille, kun epidemian mahdollisesta lähteestä on kerätty luotettavaa näyttöä.

(3)   Kriisikoordinaattorit hoitavat tiedotuksen jäsenvaltioille, jotta varmistetaan riskeistä tiedottamisen johdonmukaisuus. Komissio pitää pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean ja terveysturvakomitean ajan tasalla kriisin hallinnasta ja sen tiedotusstrategiasta.

(4)   WHO:n kansainvälistä elintarviketurvallisuusviranomaisten verkostoa (INFOSAN) on käytettävä, kun havaittu vaara vaikuttaa kolmansien maiden kanssa käytävään kauppaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tarvetta vaihtaa tietoja lisäksi kahdenvälisesti kolmansissa maissa olevien kauppakumppaneiden ja kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa.

(5)   Komissio ja jäsenvaltiot toimittavat lisäksi tietoja asiaan liittyville kansainvälisille organisaatioille, kuten Maailman terveysjärjestölle (WHO), Maailman eläintautijärjestölle (OIE) ja Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestölle (FAO) tarpeen mukaan.

(6)   Liitteessä I esitetään kriisitiedotuksen yksityiskohtaiset tehtävät kriisikoordinaattorien verkostossa.

22 artikla

Kriisiyksikön erityinen tiedotusstrategia

(1)   Tilanteissa, joissa on perustettava kriisiyksikkö, kriisiyksikön on koordinoitava tiedottamista ja laadittava välittömästi tiedotusstrategia, jotta yleisö saadaan pidettyä ajan tasalla riskeistä ja toteutetuista toimenpiteistä. Komissio laatii vakiomallin tällaista strategiaa varten. Tiedotusstrategiassa kartoitetaan keskeiset viestit tärkeimmille kohdeyleisöille ja niiden jakamiseen käytettävät keskeiset viestintäkeinot.

(2)   Tiedotusstrategiassa käytetään V luvussa tarkoitettuja käytännön menettelyjä ja pyritään tiedottamaan yleisölle ja talouden toimijoille, elintarvikealan kauppakumppanit mukaan luettuina, seuraavin keinoin:

| a) | johdonmukaiset ja koordinoidut viestit; |
| --- | --- |

a)

johdonmukaiset ja koordinoidut viestit;

| b) | tehokas tiedottaminen riskeistä; |
| --- | --- |

b)

tehokas tiedottaminen riskeistä;

| c) | käynnissä olevien tutkimusten ja varotoimenpiteiden painottaminen, kun kriisin lähteestä ei ole varmuutta; |
| --- | --- |

c)

käynnissä olevien tutkimusten ja varotoimenpiteiden painottaminen, kun kriisin lähteestä ei ole varmuutta;

| d) | luotettavan näytön (analyysien tulokset, epidemiologinen näyttö jne.) toimittaminen esitettyjen kantojen ja toteutettujen toimenpiteiden tueksi; |
| --- | --- |

d)

luotettavan näytön (analyysien tulokset, epidemiologinen näyttö jne.) toimittaminen esitettyjen kantojen ja toteutettujen toimenpiteiden tueksi;

| e) | takeiden antaminen sellaisten tuotteiden turvallisuudesta, jotka eivät liity kriisiin, mukaan lukien selkeä tiedotus kriisiin liittyvistä ja liittymättömistä tuotetyypeistä; |
| --- | --- |

e)

takeiden antaminen sellaisten tuotteiden turvallisuudesta, jotka eivät liity kriisiin, mukaan lukien selkeä tiedotus kriisiin liittyvistä ja liittymättömistä tuotetyypeistä;

| f) | viestittäminen menestyksekkäistä toimenpiteistä ja saaduista tuloksista luotettavan näytön perusteella: esimerkiksi saastuneiden erien tunnistaminen ja poistaminen markkinoilta tehokkaan tutkimuksen tuloksena. |
| --- | --- |

f)

viestittäminen menestyksekkäistä toimenpiteistä ja saaduista tuloksista luotettavan näytön perusteella: esimerkiksi saastuneiden erien tunnistaminen ja poistaminen markkinoilta tehokkaan tutkimuksen tuloksena.

(3)   Jäsenvaltiot, joita kriisi koskee suoraan, ja kriisiyksikön jäsenet pyrkivät kaikin tavoin varmistamaan, että niiden tiedotus on johdonmukaista kriisiyksikön käyttöön ottaman tiedotusstrategian kanssa.

(4)   Tiedotusstrategiaan kuuluu asianmukaisten yhteyksien luominen unionin ulkopuolisiin maihin, joita asia koskee, jotta ne saisivat selkeää, täsmällistä ja johdonmukaista tietoa kriisin hallinnan kehittymisestä.

VII LUKU

Loppusäännökset

23 artikla

Monivuotinen suunnitelma

Komissio laatii yleissuunnitelman panemiseksi täytäntöön viisivuotisen suunnitelman, joka on todettujen tarpeiden perusteella saatettava ajan tasalle joka viides vuosi.

24 artikla

Kumoaminen

Kumotaan komission päätös 2004/478/EY.

25 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Brysselissä 19 päivänä helmikuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  Komission päätös 2004/478/EY, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2004, kriisinhallinnan yleissuunnitelman hyväksymisestä elintarvikkeiden ja rehujen alalla (EUVL L 160, 30.4.2004, s. 98).

2

(3)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – The REFIT evaluation of the General Food Law (Regulation (EC) No 178/2002), SWD(2018) 37, 15.1.2018.

3

(4)  https://ec.europa.eu/energy/en/group-experts

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1082/2013/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2013, valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta (EUVL L 293, 5.11.2013, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/625, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2017, virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta (virallista valvontaa koskeva asetus) (EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1).

6

(7)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/rasff_fipronil-incident_conclusions_201709.pdf

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/99/EY, annettu 17 päivänä marraskuuta 2003, tiettyjen zoonoosien ja niiden aiheuttajien seurannasta, neuvoston päätöksen 90/424/ETY muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 92/117/ETY kumoamisesta (EUVL L 325, 12.12.2003, s. 31).

8

(9)  https://ec.europa.eu/food/safety/btsf_en

9

---

LIITE I

5 artiklassa tarkoitettujen kriisikoordinaattorien tehtävät

Yleiset tehtävät

Kunkin jäsenvaltion kriisikoordinaattori toimii yhtenä yhteyspisteenä, jotta varmistetaan

| — | koordinointi elintarvikkeisiin tai rehuihin liittyvissä vaaratilanteissa tai kriiseissä kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

—

koordinointi elintarvikkeisiin tai rehuihin liittyvissä vaaratilanteissa tai kriiseissä kansallisella tasolla;

| — | hälytysjärjestelmien tehokas käyttö vaara- tai kriisitilanteessa; |
| --- | --- |

—

hälytysjärjestelmien tehokas käyttö vaara- tai kriisitilanteessa;

| — | kansallisen valmiussuunnitelman esittely komission pyynnöstä kriisikoordinaattorien kokouksissa; |
| --- | --- |

—

kansallisen valmiussuunnitelman esittely komission pyynnöstä kriisikoordinaattorien kokouksissa;

| — | osallistuminen audiokokouksiin, jotka komissio järjestää tehostetun koordinoinnin tai kriisitilanteen aikana, ja niiden seuranta; |
| --- | --- |

—

osallistuminen audiokokouksiin, jotka komissio järjestää tehostetun koordinoinnin tai kriisitilanteen aikana, ja niiden seuranta;

| — | palautteen antaminen kokoukselle kriisin päättymisen jälkeen mahdollisista puutteista ja parannuskohteista; |
| --- | --- |

—

palautteen antaminen kokoukselle kriisin päättymisen jälkeen mahdollisista puutteista ja parannuskohteista;

| — | vahvojen yhteyksien luominen kriisikoordinaattorien välillä ja luottamuksen synnyttäminen kumppaneiden kesken kokemuksia vaihtamalla; |
| --- | --- |

—

vahvojen yhteyksien luominen kriisikoordinaattorien välillä ja luottamuksen synnyttäminen kumppaneiden kesken kokemuksia vaihtamalla;

| — | osallistuminen kansallisiin ja eurooppalaisiin simulaatioharjoituksiin, mukaan luettuina EFSAn ja muiden EU:n toimielinten järjestämät simulaatioharjoitukset. |
| --- | --- |

—

osallistuminen kansallisiin ja eurooppalaisiin simulaatioharjoituksiin, mukaan luettuina EFSAn ja muiden EU:n toimielinten järjestämät simulaatioharjoitukset.

Kriisiviestintään liittyvät tehtävät

Kriisikoordinaattorit vastaavat toimivaltansa puitteissa myös kriisiviestinnän koordinoinnista kansallisella ja unionin tasolla, esimerkiksi kun kyse on toteutetuista toimista, terveyteen liittyvistä suosituksista jne.

Tiedotustehtäviin kuuluvat seuraavat:

| — | VI luvussa tarkoitettujen avoimuusperiaatteiden ja tiedotusstrategian noudattamisen varmistaminen kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

—

VI luvussa tarkoitettujen avoimuusperiaatteiden ja tiedotusstrategian noudattamisen varmistaminen kansallisella tasolla;

| — | avustaminen elintarvikkeisiin tai rehuihin liittyvien vaaratilanteiden tai kriisin hallintaan tarkoitetun yleisen tiedotusstrategian määrittelyssä; |
| --- | --- |

—

avustaminen elintarvikkeisiin tai rehuihin liittyvien vaaratilanteiden tai kriisin hallintaan tarkoitetun yleisen tiedotusstrategian määrittelyssä;

| — | kriisiviestintään liittyvän asiantuntemuksen ja opastuksen antaminen päättäjille esimerkiksi siitä, miten terveystoimenpiteet olisi esitettävä yleisölle; |
| --- | --- |

—

kriisiviestintään liittyvän asiantuntemuksen ja opastuksen antaminen päättäjille esimerkiksi siitä, miten terveystoimenpiteet olisi esitettävä yleisölle;

| — | keskeisten viestien tai kumppaneiden keskuudessa vaaratilanteen tai kriisin aikana omaksuttavien kantojen laatiminen erityisten verkostojen tai audiokokousten välityksellä; |
| --- | --- |

—

keskeisten viestien tai kumppaneiden keskuudessa vaaratilanteen tai kriisin aikana omaksuttavien kantojen laatiminen erityisten verkostojen tai audiokokousten välityksellä;

| — | keskeisten viestien levittäminen sosiaalisessa mediassa ja muita välineitä (esimerkiksi erityisiä verkkosivuja) käyttäen, mukaan lukien tarvittaessa EFSAn viestintäasiantuntijoiden verkosto; |
| --- | --- |

—

keskeisten viestien levittäminen sosiaalisessa mediassa ja muita välineitä (esimerkiksi erityisiä verkkosivuja) käyttäen, mukaan lukien tarvittaessa EFSAn viestintäasiantuntijoiden verkosto;

| — | tiedotusvälineiden reaktioiden ja yleisen mielipiteen esittämisessä käytettyjen keinojen (esim. sosiaalinen media) seuranta vaaratilanteen tai kriisin aikana ja raportointi takaisin verkostolle; |
| --- | --- |

—

tiedotusvälineiden reaktioiden ja yleisen mielipiteen esittämisessä käytettyjen keinojen (esim. sosiaalinen media) seuranta vaaratilanteen tai kriisin aikana ja raportointi takaisin verkostolle;

| — | kysyntälähtöisten viestintävälineiden (esimerkiksi usein esitetyt kysymykset, vihjelinjat jne.) koordinointi; |
| --- | --- |

—

kysyntälähtöisten viestintävälineiden (esimerkiksi usein esitetyt kysymykset, vihjelinjat jne.) koordinointi;

| — | johdonmukaisuuden varmistaminen EFSAn ja ECDC:n riskinarviointien kanssa, mukaan luettuina yhteiset nopeat epidemia-arvioinnit, ja tähän liittyvät tiedotustoimet; |
| --- | --- |

—

johdonmukaisuuden varmistaminen EFSAn ja ECDC:n riskinarviointien kanssa, mukaan luettuina yhteiset nopeat epidemia-arvioinnit, ja tähän liittyvät tiedotustoimet;

| — | lausunnon antaminen tiedotteista, joita EFSA ja ECDC saattavat antaa kriisitilanteessa tieteellisestä riskiviestinnästä, ennen tiedotteiden jakamista. |
| --- | --- |

—

lausunnon antaminen tiedotteista, joita EFSA ja ECDC saattavat antaa kriisitilanteessa tieteellisestä riskiviestinnästä, ennen tiedotteiden jakamista.

---

LIITE II

9 artiklassa tarkoitetut vaaratilanteita koskevan tiedon lähteet

Komissio seuraa ja kerää jatkuvasti tietoja seuraavista lähteistä:

| (1) | asetuksen (EY) N:o 178/2002 50 artiklassa tarkoitettu elintarvikkeita ja rehuja koskeva nopea hälytysjärjestelmä; |
| --- | --- |

(1)

asetuksen (EY) N:o 178/2002 50 artiklassa tarkoitettu elintarvikkeita ja rehuja koskeva nopea hälytysjärjestelmä;

| (2) | tarvittaessa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1082/2013/EU (1) 8 artiklassa tarkoitettu varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä; |
| --- | --- |

(2)

tarvittaessa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1082/2013/EU (1) 8 artiklassa tarkoitettu varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä;

| (3) | EFSA, mukaan lukien sen tieteelliset verkostot (2); |
| --- | --- |

(3)

EFSA, mukaan lukien sen tieteelliset verkostot (2);

| (4) | ECDC, mukaan lukien tiedot epidemioihin liittyvästä tiedonkeruujärjestelmästä (EPIS) (3), joka on viestintäfoorumi, jolla nimetyt kansanterveys- ja elintarviketurvallisuusalan asiantuntijat voivat vaihtaa teknisiä tietoja arvioidakseen, onko käynnissä tai kehittymässä olevilla kansanterveysuhkilla mahdollisesti vaikutusta Euroopassa; |
| --- | --- |

(4)

ECDC, mukaan lukien tiedot epidemioihin liittyvästä tiedonkeruujärjestelmästä (EPIS) (3), joka on viestintäfoorumi, jolla nimetyt kansanterveys- ja elintarviketurvallisuusalan asiantuntijat voivat vaihtaa teknisiä tietoja arvioidakseen, onko käynnissä tai kehittymässä olevilla kansanterveysuhkilla mahdollisesti vaikutusta Euroopassa;

| (5) | EFSAn/ECDC:n yhteinen molekyylityypitystä koskeva tiedonkeruu; |
| --- | --- |

(5)

EFSAn/ECDC:n yhteinen molekyylityypitystä koskeva tiedonkeruu;

| (6) | EFSAn/ECDC:n vuosittainen yhteenvetoraportti zoonoosien, niiden aiheuttajien ja ruokamyrkytysepidemioiden suuntauksista ja lähteistä Euroopan unionissa (4); |
| --- | --- |

(6)

EFSAn/ECDC:n vuosittainen yhteenvetoraportti zoonoosien, niiden aiheuttajien ja ruokamyrkytysepidemioiden suuntauksista ja lähteistä Euroopan unionissa (4);

| (7) | pysyvä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitea (5); |
| --- | --- |

(7)

pysyvä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitea (5);

| (8) | Euroopan unionin ja kansallisten vertailulaboratorioiden verkosto (6); |
| --- | --- |

(8)

Euroopan unionin ja kansallisten vertailulaboratorioiden verkosto (6);

| (9) | terveysturvakomitea (7); |
| --- | --- |

(9)

terveysturvakomitea (7);

| (10) | virallisen valvonnan tiedonhallintajärjestelmä (IMSOC), joka on suunnitteilla oleva sähköinen järjestelmä, jolla kootaan yhteen kaikki komission hallinnoimat nykyiset tietojärjestelmät ja tarvittaessa parannellaan niitä asetuksen (EU) 2017/625 131–136 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

(10)

virallisen valvonnan tiedonhallintajärjestelmä (IMSOC), joka on suunnitteilla oleva sähköinen järjestelmä, jolla kootaan yhteen kaikki komission hallinnoimat nykyiset tietojärjestelmät ja tarvittaessa parannellaan niitä asetuksen (EU) 2017/625 131–136 artiklan mukaisesti;

| (11) | Euroopan yhteisön säteilyhätätilanteita koskeva nopean tietojenvaihdon järjestelmä (ECURIE); |
| --- | --- |

(11)

Euroopan yhteisön säteilyhätätilanteita koskeva nopean tietojenvaihdon järjestelmä (ECURIE);

| (12) | suorat yhteydet muihin unionin virastoihin kuin EFSAan (kuten ECDC:hen, ECHAan, EMAan), jäsenvaltioihin ja yksityisiin sidosryhmiin; |
| --- | --- |

(12)

suorat yhteydet muihin unionin virastoihin kuin EFSAan (kuten ECDC:hen, ECHAan, EMAan), jäsenvaltioihin ja yksityisiin sidosryhmiin;

asian kannalta merkitykselliset järjestöt, kuten Maailman eläintautijärjestö (OIE), Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) ja Maailman terveysjärjestö (WHO), erityisesti kansainvälisen elintarviketurvallisuusviranomaisten verkoston (INFOSAN) (8) kautta ja kansainvälisen terveyssäännöstön (9) (IHR) ja maailmanlaajuisen terveysturva-aloitteen (10) yhteydessä.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1082/2013/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2013, valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta (EUVL L 293, 5.11.2013, s. 1).

(2)  http://efsa.europa.eu/en/science/wgs-and-networks

(3)  https://ecdc.europa.eu/en/publications-data/epidemic-intelligence-information-system-epis

(4)  Viimeisin versio: http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4634

(5)  https://ec.europa.eu/food/committees/paff_en

(6)  https://ec.europa.eu/food/safety/official_controls/legislation/ref-labs_en

(7)  https://ec.europa.eu/health/preparedness_response/risk_management/hsc_en

(8)  http://www.who.int/foodsafety/areas_work/infosan/en/

(9)  http://www.who.int/topics/international_health_regulations/en/

(10)  http://www.ghsi.ca/english/index.asp

---