# Europos Sąjungos L 78/2019

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 78 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 62 metai2019m. kovo 20d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 78

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

62 metai2019m. kovo 20d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2018 m. birželio 20 d. Komisijos sprendimas (ES) 2019/421 dėl valstybės pagalbos SA.44888 (2016/C) (ex 2016/NN), kurią Liuksemburgas suteikė bendrovei Engie
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 3839)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2018 m. rugsėjo 20 d. Komisijos sprendimas (ES) 2019/422 dėl valstybės pagalbos SA 36112 (2016/C) (ex 2015/NN) kurią Italija suteikė Neapolio uosto direkcijai ir įmonei Cantieri del Mediterraneo S.p.A.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 6037)

   (
  1
  ) | 63 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2018 m. birželio 20 d. Komisijos sprendimas (ES) 2019/421 dėl valstybės pagalbos SA.44888 (2016/C) (ex 2016/NN), kurią Liuksemburgas suteikė bendrovei Engie
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 3839)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 3839)

1

1

*

2018 m. rugsėjo 20 d. Komisijos sprendimas (ES) 2019/422 dėl valstybės pagalbos SA 36112 (2016/C) (ex 2015/NN) kurią Italija suteikė Neapolio uosto direkcijai ir įmonei Cantieri del Mediterraneo S.p.A.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 6037)

   (
  1
  )

ex

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 6037)

1

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 2019 3 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 3 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 78/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2019/421

2018 m. birželio 20 d.

dėl valstybės pagalbos SA.44888 (2016/C) (ex 2016/NN), kurią Liuksemburgas suteikė bendrovei „Engie“

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 3839)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis), ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pagal pirmiau nurodytą (-as) nuostatą (-as) (1) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2015 m. kovo 23 d. raštu Komisija išsiuntė Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei (toliau – Liuksemburgas) (2) prašymą pateikti informacijos apie išankstinių mokesčių sprendimų (toliau – mokesčių sprendimai), priimtų dėl grupės „Engie“ (buvusios grupės „GDF Suez“), praktiką (3). Šiame rašte Komisija prašė Liuksemburgo pateikti visus šios nuo 2004 metų iki Komisijos rašto datos grupės bendrovėms palankius ir grupei ar bet kuriam jos subjektui skirtus ir nurodytu laikotarpiu arba pastaruosius dešimt metų galiojusius mokesčių sprendimus, taip pat šios grupės ir jos juridinių subjektų 2011, 2012 ir 2013 metų finansines ataskaitas ir mokesčių deklaracijų kopijas. |
| --- | --- |

(1)

2015 m. kovo 23 d. raštu Komisija išsiuntė Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei (toliau – Liuksemburgas) (2) prašymą pateikti informacijos apie išankstinių mokesčių sprendimų (toliau – mokesčių sprendimai), priimtų dėl grupės „Engie“ (buvusios grupės „GDF Suez“), praktiką (3). Šiame rašte Komisija prašė Liuksemburgo pateikti visus šios nuo 2004 metų iki Komisijos rašto datos grupės bendrovėms palankius ir grupei ar bet kuriam jos subjektui skirtus ir nurodytu laikotarpiu arba pastaruosius dešimt metų galiojusius mokesčių sprendimus, taip pat šios grupės ir jos juridinių subjektų 2011, 2012 ir 2013 metų finansines ataskaitas ir mokesčių deklaracijų kopijas.

2

3

| (2) | 2015 m. birželio 25 d. Liuksemburgas atsakė į prašymą ir pateikė informaciją apie Liuksemburgo mokesčių administratoriaus priimtus kelioms šioje šalyje įsisteigusioms grupės „Engie“ bendrovėms, tarp kurių bendrovei „GDF Suez LNG Supply S.A.“ (toliau – „LNG Supply“) (4) ir bendrovei „GDF Suez Treasury Management S.à.r.l.“ (toliau – GSTM) (5), palankius mokesčių sprendimus. Būtent, Liuksemburgas pateikė du mokesčių sprendimų prašymus ir atitinkamus jų patvirtinimus, susijusius su dviem beveik vienodais turto perdavimo grupės viduje sandoriais, kuriais pirmuoju atveju grupės „Engie“ bendrovės perdavė turtą bendrovei „LNG Supply“, o antruoju – bendrovei GSTM. Ir vienu, ir kitu atveju šis perdavimas buvo finansuojamas privaloma konvertuoti į akcijas paskola be palūkanų ZORA (6) (toliau atitinkamai – ZORA LNG ir ZORA GSTM, bendrai – ZORA) ir iš anksto apmokėta išankstine pardavimo sutartimi (atitinkamai – LNG išankstinė sutartis ir GSTM išankstinė sutartis, bendrai – išankstinės sutartys). |
| --- | --- |

(2)

2015 m. birželio 25 d. Liuksemburgas atsakė į prašymą ir pateikė informaciją apie Liuksemburgo mokesčių administratoriaus priimtus kelioms šioje šalyje įsisteigusioms grupės „Engie“ bendrovėms, tarp kurių bendrovei „GDF Suez LNG Supply S.A.“ (toliau – „LNG Supply“) (4) ir bendrovei „GDF Suez Treasury Management S.à.r.l.“ (toliau – GSTM) (5), palankius mokesčių sprendimus. Būtent, Liuksemburgas pateikė du mokesčių sprendimų prašymus ir atitinkamus jų patvirtinimus, susijusius su dviem beveik vienodais turto perdavimo grupės viduje sandoriais, kuriais pirmuoju atveju grupės „Engie“ bendrovės perdavė turtą bendrovei „LNG Supply“, o antruoju – bendrovei GSTM. Ir vienu, ir kitu atveju šis perdavimas buvo finansuojamas privaloma konvertuoti į akcijas paskola be palūkanų ZORA (6) (toliau atitinkamai – ZORA LNG ir ZORA GSTM, bendrai – ZORA) ir iš anksto apmokėta išankstine pardavimo sutartimi (atitinkamai – LNG išankstinė sutartis ir GSTM išankstinė sutartis, bendrai – išankstinės sutartys).

4

5

6

| (3) | 2016 m. balandžio 1 d. raštu Komisija nurodė, kad remdamasi Liuksemburgo pateikta informacija ji negali atmesti galimybės, kad šioms grupės „Engie“ bendrovėms palankūs mokesčių sprendimai turi valstybės pagalbos, kuri nėra suderinama su vidaus rinka, požymių. Todėl ji paprašė Liuksemburgo nurodyti priežastis, kodėl šios priemonės neturėtų būti laikomos atrankinio pobūdžio priemonėmis, arba priešingu atveju nurodyti, kuo jos gali būti grindžiamos Sąjungos teisės dėl valstybės paramos atžvilgiu, ir pateikti papildomą informaciją ir paaiškinimus. |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 1 d. raštu Komisija nurodė, kad remdamasi Liuksemburgo pateikta informacija ji negali atmesti galimybės, kad šioms grupės „Engie“ bendrovėms palankūs mokesčių sprendimai turi valstybės pagalbos, kuri nėra suderinama su vidaus rinka, požymių. Todėl ji paprašė Liuksemburgo nurodyti priežastis, kodėl šios priemonės neturėtų būti laikomos atrankinio pobūdžio priemonėmis, arba priešingu atveju nurodyti, kuo jos gali būti grindžiamos Sąjungos teisės dėl valstybės paramos atžvilgiu, ir pateikti papildomą informaciją ir paaiškinimus.

| (4) | 2016 m. gegužės 3 d. laišku Komisija priminė Liuksemburgui pateikti 3 konstatuojamojoje dalyje nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(4)

2016 m. gegužės 3 d. laišku Komisija priminė Liuksemburgui pateikti 3 konstatuojamojoje dalyje nurodytą informaciją.

| (5) | 2016 m. gegužės 23 d. Liuksemburgas atsakė į Komisijos 2016 m. balandžio 1 d. prašymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(5)

2016 m. gegužės 23 d. Liuksemburgas atsakė į Komisijos 2016 m. balandžio 1 d. prašymą pateikti informaciją.

| (6) | 2016 m. rugsėjo 19 d. Komisija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį dėl „Engie“ taikytos apmokestinimo tvarkos suteikus Liuksemburgo priimtus mokesčių sprendimus, nes tokia tvarka galėtų būti laikoma valstybės pagalba Sutarties 107 straipsnio 1 dalies prasme (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) (7). |
| --- | --- |

(6)

2016 m. rugsėjo 19 d. Komisija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį dėl „Engie“ taikytos apmokestinimo tvarkos suteikus Liuksemburgo priimtus mokesčių sprendimus, nes tokia tvarka galėtų būti laikoma valstybės pagalba Sutarties 107 straipsnio 1 dalies prasme (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) (7).

7

| (7) | 2016 m. lapkričio 21 d. Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą ir prašomą informaciją. |
| --- | --- |

(7)

2016 m. lapkričio 21 d. Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą ir prašomą informaciją.

| (8) | 2017 m. vasario 3 d. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (8). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl šios priemonės. |
| --- | --- |

(8)

2017 m. vasario 3 d. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (8). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl šios priemonės.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

8

| (9) | 2017 m. vasario 27 d. Komisija gavo bendrovės „Engie“ pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. 2017 m. kovo 10 d. raštu Komisija persiuntė šias pastabas Liuksemburgo valdžios institucijoms, kurioms buvo suteikta galimybė atsakyti. |
| --- | --- |

(9)

2017 m. vasario 27 d. Komisija gavo bendrovės „Engie“ pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. 2017 m. kovo 10 d. raštu Komisija persiuntė šias pastabas Liuksemburgo valdžios institucijoms, kurioms buvo suteikta galimybė atsakyti.

| (10) | Išnagrinėjusi Liuksemburgo ir „Engie“ pateiktas pastabas, 2017 m. kovo 22 d. raštu Komisija paprašė Liuksemburgo valdžios institucijų pateikti papildomą informaciją. |
| --- | --- |

(10)

Išnagrinėjusi Liuksemburgo ir „Engie“ pateiktas pastabas, 2017 m. kovo 22 d. raštu Komisija paprašė Liuksemburgo valdžios institucijų pateikti papildomą informaciją.

| (11) | 2017 m. balandžio 10 d. rašte Liuksemburgas nurodė, kad „Engie“ pateiktos pastabos sutampa su jo pastabomis. |
| --- | --- |

(11)

2017 m. balandžio 10 d. rašte Liuksemburgas nurodė, kad „Engie“ pateiktos pastabos sutampa su jo pastabomis.

| (12) | 2017 m. gegužės 12 d. Liuksemburgas pateikė 2017 m. kovo 22 d. raštu prašytą informaciją. |
| --- | --- |

(12)

2017 m. gegužės 12 d. Liuksemburgas pateikė 2017 m. kovo 22 d. raštu prašytą informaciją.

| (13) | 2017 m. birželio 1 d. Komisijos tarnybos susitiko su Liuksemburgo valdžios institucijomis ir „Engie“. Buvo parengtas Komisijos ir Liuksemburgo suderintas šio susitikimo protokolas. Po susitikimo, 2017 m. birželio 16 d. Liuksemburgas pateikė papildomą informaciją. |
| --- | --- |

(13)

2017 m. birželio 1 d. Komisijos tarnybos susitiko su Liuksemburgo valdžios institucijomis ir „Engie“. Buvo parengtas Komisijos ir Liuksemburgo suderintas šio susitikimo protokolas. Po susitikimo, 2017 m. birželio 16 d. Liuksemburgas pateikė papildomą informaciją.

| (14) | 2017 m. gruodžio 11 d. raštu, atsakydama į 2017 m. birželio 1 d. susitikime Liuksemburgo valstybės institucijų ir „Engie“ pateiktas pastabas, Komisija paprašė patikslinti kai kuriuos tyrimo elementus (toliau – 2017 m. gruodžio 11 d. raštas) ir paprašė papildomos informacijos. Komisija paprašė Liuksemburgo perduoti šio rašto kopiją „Engie“. |
| --- | --- |

(14)

2017 m. gruodžio 11 d. raštu, atsakydama į 2017 m. birželio 1 d. susitikime Liuksemburgo valstybės institucijų ir „Engie“ pateiktas pastabas, Komisija paprašė patikslinti kai kuriuos tyrimo elementus (toliau – 2017 m. gruodžio 11 d. raštas) ir paprašė papildomos informacijos. Komisija paprašė Liuksemburgo perduoti šio rašto kopiją „Engie“.

| (15) | 2018 m. sausio 31 d. Liuksemburgo valdžios institucijos ir „Engie“, atsakydamos į 2017 m. gruodžio 11 d. raštą, pateikė savo pastabas. Tą pačią dieną Liuksemburgas taip pat pateikė 2017 m. gruodžio 11 d. rašte prašomą informaciją. |
| --- | --- |

(15)

2018 m. sausio 31 d. Liuksemburgo valdžios institucijos ir „Engie“, atsakydamos į 2017 m. gruodžio 11 d. raštą, pateikė savo pastabas. Tą pačią dieną Liuksemburgas taip pat pateikė 2017 m. gruodžio 11 d. rašte prašomą informaciją.

2.   PAGRINDINIAI FAKTAI

PAGRINDINIAI FAKTAI

2.1.   GRUPĖ „ENGIE“

GRUPĖ „ENGIE“

| (16) | Grupę „Engie“ sudaro Prancūzijoje įsisteigusi bendrovė „Engie S.A.“ ir tiesiogiai ar netiesiogiai bendrovės „Engie S.A.“ valdomos bendrovės (bendrai vadinamos „Engie“). Grupė „Engie“ buvo sukurta 2008 m. susijungus Prancūzijos įmonių grupėms „GDF“ ir „Suez“ (buvusiai „Lyonnaise des Eaux“) (9). „Engie“ pagrindinė buveinė yra Prancūzijoje. Bendrovės „Engie S.A.“ akcijomis yra prekiaujama Paryžiaus, Briuselio ir Liuksemburgo akcijų biržose (10). |
| --- | --- |

(16)

Grupę „Engie“ sudaro Prancūzijoje įsisteigusi bendrovė „Engie S.A.“ ir tiesiogiai ar netiesiogiai bendrovės „Engie S.A.“ valdomos bendrovės (bendrai vadinamos „Engie“). Grupė „Engie“ buvo sukurta 2008 m. susijungus Prancūzijos įmonių grupėms „GDF“ ir „Suez“ (buvusiai „Lyonnaise des Eaux“) (9). „Engie“ pagrindinė buveinė yra Prancūzijoje. Bendrovės „Engie S.A.“ akcijomis yra prekiaujama Paryžiaus, Briuselio ir Liuksemburgo akcijų biržose (10).

9

10

| (17) | „Engie“ vykdo veiklą trijose pagrindinėse srityse: elektros energijos, gamtinių dujų ir suskystintų gamtinių dujų gamyba ir energijos vartojimo efektyvumo paslaugos. „Engie“ daugiausia vykdo veiklą elektros energijos gamybos ir tiekimo (11), taip pat prekybos energija, gamtinių dujų paieškos ir gamybos, tiekimo, perdavimo ir paskirstymo, energijos naudojimo efektyvumo paslaugų tiekimo ir energetikos įrenginių srityse. |
| --- | --- |

(17)

„Engie“ vykdo veiklą trijose pagrindinėse srityse: elektros energijos, gamtinių dujų ir suskystintų gamtinių dujų gamyba ir energijos vartojimo efektyvumo paslaugos. „Engie“ daugiausia vykdo veiklą elektros energijos gamybos ir tiekimo (11), taip pat prekybos energija, gamtinių dujų paieškos ir gamybos, tiekimo, perdavimo ir paskirstymo, energijos naudojimo efektyvumo paslaugų tiekimo ir energetikos įrenginių srityse.

11

| (18) | „Engie“ dirba 153 090 darbuotojų 70 šalių (12). 2016 m. grupės apyvarta buvo 66,6 mlrd. EUR (13). Iš visos grupės apyvartos 52,2 mlrd. EUR buvo pasiekta Europoje (14). 2016 metais 67,3 % pajamų neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos (EBITDA) buvo uždirbta Europoje (15). |
| --- | --- |

(18)

„Engie“ dirba 153 090 darbuotojų 70 šalių (12). 2016 m. grupės apyvarta buvo 66,6 mlrd. EUR (13). Iš visos grupės apyvartos 52,2 mlrd. EUR buvo pasiekta Europoje (14). 2016 metais 67,3 % pajamų neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos (EBITDA) buvo uždirbta Europoje (15).

12

13

14

15

| (19) | Liuksemburge „Engie“ veikia įvairių juridinių subjektų, kurių keletas yra susiję su sandoriais, kuriems taikyti ginčijami mokesčių sprendimai, pavidalu. „Compagnie Européenne de Financement C.E.F. S.A.“ (toliau – CEF) (16) yra 1933 m. Liuksemburge įsteigta „Engie“ patronuojamoji bendrovė. Šios bendrovės veiklos objektas yra Liuksemburgo ir užsienio subjektų kapitalo dalių įsigijimas, taip pat tų kapitalo dalių valdymas, naudojimas ir priežiūra (17). Daugiausia ji teikia garantijas ir paskolas grupės viduje grupės patronuojamosioms bendrovėms. Bendrovė CEF gauna pajamas iš palūkanų ir užmokesčio už paskolų ir garantijų teikimą (18). |
| --- | --- |

(19)

Liuksemburge „Engie“ veikia įvairių juridinių subjektų, kurių keletas yra susiję su sandoriais, kuriems taikyti ginčijami mokesčių sprendimai, pavidalu. „Compagnie Européenne de Financement C.E.F. S.A.“ (toliau – CEF) (16) yra 1933 m. Liuksemburge įsteigta „Engie“ patronuojamoji bendrovė. Šios bendrovės veiklos objektas yra Liuksemburgo ir užsienio subjektų kapitalo dalių įsigijimas, taip pat tų kapitalo dalių valdymas, naudojimas ir priežiūra (17). Daugiausia ji teikia garantijas ir paskolas grupės viduje grupės patronuojamosioms bendrovėms. Bendrovė CEF gauna pajamas iš palūkanų ir užmokesčio už paskolų ir garantijų teikimą (18).

16

17

18

| (20) | Bendrovė GSTM yra Liuksemburge registruota bendrovė, kurios 100 % priklauso bendrovei CEF. Liuksemburge ji vykdo „Engie“ iždo valdymo ir finansavimo veiklą. 2012 m. birželio 15 d. prašyme priimti išankstinį mokesčių sprendimą nurodyta, kad „daugiausia bendrovė GSTM teikia paskolas įvairiomis valiutomis (dažniausiai EUR ir USD) susijusioms bendrovėms ir vykdo iždo centralizavimo veiklą [...]. Bendrovės GSTM iždo centralizavimo veikla apima nuo [2–7] iki [7–12] mlrd. EUR.“ (19) |
| --- | --- |

(20)

Bendrovė GSTM yra Liuksemburge registruota bendrovė, kurios 100 % priklauso bendrovei CEF. Liuksemburge ji vykdo „Engie“ iždo valdymo ir finansavimo veiklą. 2012 m. birželio 15 d. prašyme priimti išankstinį mokesčių sprendimą nurodyta, kad „daugiausia bendrovė GSTM teikia paskolas įvairiomis valiutomis (dažniausiai EUR ir USD) susijusioms bendrovėms ir vykdo iždo centralizavimo veiklą [...]. Bendrovės GSTM iždo centralizavimo veikla apima nuo [2–7] iki [7–12] mlrd. EUR.“ (19)

19

| (21) | „GDF Suez LNG Holding S.à.r.l.“ (toliau – „LNG Holding“) (20) yra 2009 m. Liuksemburge įsteigta „Engie“ patronuojamoji bendrovė. Šios bendrovės veiklos objektas yra Liuksemburgo ir užsienio subjektų kapitalo dalių įsigijimas, taip pat tų kapitalo dalių valdymas (21). Bendrovė CEF valdo 100 % bendrovės „LNG Holding“. |
| --- | --- |

(21)

„GDF Suez LNG Holding S.à.r.l.“ (toliau – „LNG Holding“) (20) yra 2009 m. Liuksemburge įsteigta „Engie“ patronuojamoji bendrovė. Šios bendrovės veiklos objektas yra Liuksemburgo ir užsienio subjektų kapitalo dalių įsigijimas, taip pat tų kapitalo dalių valdymas (21). Bendrovė CEF valdo 100 % bendrovės „LNG Holding“.

20

21

| (22) | Bendrovė „LNG Holding“ valdo 100 % bendrovės „LNG Supply“. Ji užsiima suskystintų gamtinių dujų (toliau – SGD), dujų ir išvestinių dujų produktų pirkimo, pardavimo ir prekybos, taip pat SGD perdavimo veikla ir yra sudariusi daug sutarčių su tarptautinėmis energetikos bendrovėmis (22). 2018 m. „Engie“ paskelbė apie savo ketinimą parduoti kai kuriuos savo SGD verslo segmentus, tarp jų bendrovę „LNG Supply“, bendrovei „Total S.A.“ (23). |
| --- | --- |

(22)

Bendrovė „LNG Holding“ valdo 100 % bendrovės „LNG Supply“. Ji užsiima suskystintų gamtinių dujų (toliau – SGD), dujų ir išvestinių dujų produktų pirkimo, pardavimo ir prekybos, taip pat SGD perdavimo veikla ir yra sudariusi daug sutarčių su tarptautinėmis energetikos bendrovėmis (22). 2018 m. „Engie“ paskelbė apie savo ketinimą parduoti kai kuriuos savo SGD verslo segmentus, tarp jų bendrovę „LNG Supply“, bendrovei „Total S.A.“ (23).

22

23

2.2.   GINČIJAMI MOKESČIŲ SPRENDIMAI

GINČIJAMI MOKESČIŲ SPRENDIMAI

2.2.1.   ĮVADAS

| (23) | Šis sprendimas yra susijęs dviem Liuksemburgo mokesčių administratoriaus priimtų grupės „Engie“ bendrovėms palankių išankstinių mokesčių sprendimų (toliau – aptariami išankstiniai mokesčių sprendimai, arba ginčijami mokesčių sprendimai) rinkiniais. Ginčijami mokesčių sprendimai yra susiję su dviem vienodais grupės „Engie“ viduje tarp atskirų grupės bendrovių įgyvendintais sandoriais. Abiem atvejais „Engie“ perdavė visą visiškai veikiančios komercinės veiklos turto rinkinį Liuksemburge esančiai patronuojamajai bendrovei, o ši ėmė vykdyti šią komercinę veiklą. |
| --- | --- |

(23)

Šis sprendimas yra susijęs dviem Liuksemburgo mokesčių administratoriaus priimtų grupės „Engie“ bendrovėms palankių išankstinių mokesčių sprendimų (toliau – aptariami išankstiniai mokesčių sprendimai, arba ginčijami mokesčių sprendimai) rinkiniais. Ginčijami mokesčių sprendimai yra susiję su dviem vienodais grupės „Engie“ viduje tarp atskirų grupės bendrovių įgyvendintais sandoriais. Abiem atvejais „Engie“ perdavė visą visiškai veikiančios komercinės veiklos turto rinkinį Liuksemburge esančiai patronuojamajai bendrovei, o ši ėmė vykdyti šią komercinę veiklą.

| (24) | Kiekvienos patronuojamosios bendrovės sumokėta kaina buvo finansuojama Liuksemburge įsikūrusios grupei priklausančios bendrovės tarpininkės 15 metų suteikta privaloma konvertuoti į akcijas paskola be palūkanų (ZORA). Už ZORA paskolą periodinės palūkanos nemokamos, tačiau, konvertavus ją į akcijas, patronuojamoji bendrovė akcijomis kreditoriui išmoka nominalią ZORA paskolos sumą su priemoka, kurią sudaro visas ZORA paskolos laikotarpiu patronuojamosios bendrovės gautas pelnas, išskaičius su Liuksemburgo mokesčių institucijomis sutartą nedidelę maržą (24) (šios priemokos suma ginčijamuose mokesčių sprendimuose ir bendrovių mokesčių deklaracijose yra vadinama „ZORA prieaugiu“) (25). |
| --- | --- |

(24)

Kiekvienos patronuojamosios bendrovės sumokėta kaina buvo finansuojama Liuksemburge įsikūrusios grupei priklausančios bendrovės tarpininkės 15 metų suteikta privaloma konvertuoti į akcijas paskola be palūkanų (ZORA). Už ZORA paskolą periodinės palūkanos nemokamos, tačiau, konvertavus ją į akcijas, patronuojamoji bendrovė akcijomis kreditoriui išmoka nominalią ZORA paskolos sumą su priemoka, kurią sudaro visas ZORA paskolos laikotarpiu patronuojamosios bendrovės gautas pelnas, išskaičius su Liuksemburgo mokesčių institucijomis sutartą nedidelę maržą (24) (šios priemokos suma ginčijamuose mokesčių sprendimuose ir bendrovių mokesčių deklaracijose yra vadinama „ZORA prieaugiu“) (25).

24

25

| (25) | Savo ruožtu bendrovė tarpininkė šią paskolą tuo pat metu finansuoja iš anksto apmokėta išankstine pardavimo sutartimi (toliau – išankstinė sutartis), sudaryta su irgi Liuksemburge reziduojančia kontroliuojančiąja bendrove, kuri vienu metu yra ir patronuojamosios bendrovės, ir bendrovės tarpininkės vienintelė akcininkė. Pagal išankstinės sutarties sąlygas, kontroliuojančioji bendrovė sumoka bendrovei tarpininkei ZORA paskolos nominalios vertės dydžio sumą mainais už teisę į akcijas, kurias konvertavusi ZORA paskolą išleis patronuojamoji bendrovė. Tokiu būdu, jei patronuojamoji bendrovė uždirba pelną ZORA paskolos laikotarpiu, konvertavus ZORA paskolą, kontroliuojančioji bendrovė gauna akcijas, į kurias yra įtraukta ZORA paskolos prieaugio vertė. Taigi, kontroliuojančioji bendrovė per išankstinę sutartį ir ZORA paskolą suteikia patronuojamajai bendrovei turtui įsigyti reikalingą finansavimą. |
| --- | --- |

(25)

Savo ruožtu bendrovė tarpininkė šią paskolą tuo pat metu finansuoja iš anksto apmokėta išankstine pardavimo sutartimi (toliau – išankstinė sutartis), sudaryta su irgi Liuksemburge reziduojančia kontroliuojančiąja bendrove, kuri vienu metu yra ir patronuojamosios bendrovės, ir bendrovės tarpininkės vienintelė akcininkė. Pagal išankstinės sutarties sąlygas, kontroliuojančioji bendrovė sumoka bendrovei tarpininkei ZORA paskolos nominalios vertės dydžio sumą mainais už teisę į akcijas, kurias konvertavusi ZORA paskolą išleis patronuojamoji bendrovė. Tokiu būdu, jei patronuojamoji bendrovė uždirba pelną ZORA paskolos laikotarpiu, konvertavus ZORA paskolą, kontroliuojančioji bendrovė gauna akcijas, į kurias yra įtraukta ZORA paskolos prieaugio vertė. Taigi, kontroliuojančioji bendrovė per išankstinę sutartį ir ZORA paskolą suteikia patronuojamajai bendrovei turtui įsigyti reikalingą finansavimą.

| (26) | Ginčijami mokesčių sprendimai patvirtina tokią šių bendrovių apmokestinimo tvarką: kiekvienais metais patronuojamoji bendrovė išskaičiuoja atidėjinius ZORA paskolos prieaugiui, kurį turės sumokėti konvertavus paskolą. Dėl to patronuojamoji bendrovė nebus apmokestinta, išskyrus su mokesčių institucijomis sutartos nedidelės maržos mokėjimą. Kai kontroliuojančioji bendrovė realizuos ZORA paskolos prieaugį (26), šis pelnas bus atleistas nuo mokesčio pagal Liuksemburge taikomą patronuojančiųjų ir patronuojamųjų bendrovių sistemą, kuria tam tikromis aplinkybėmis leidžiama neapmokestinti iš turimų kitų bendrovių akcinio kapitalo dalių gautų pajamų. Bendrovei tarpininkei apmokestinimas taip pat nėra taikomas, kadangi konvertavus ZORA paskolą uždirbtas pelnas (ZORA paskolos prieaugis) kompensuojamas to paties dydžio nuostoliu, atsiradusiu dėl išankstinės sutarties (27). Galiausiai, tai reiškia, kad ZORA paskolos prieaugis išskaitomas patronuojamosios bendrovės lygmeniu ir kad nuo tokio pat dydžio sumos kontroliuojančioji bendrovė taip pat nemoka mokesčio, kadangi ji laikoma neapmokestinamomis pajamomis. Todėl ZORA paskolos prieaugis, kuris sudaro beveik visą ZORA paskolos laikotarpiu patronuojamosios bendrovės gautą pelną, Liuksemburge išvengia apmokestinimo (28). |
| --- | --- |

(26)

Ginčijami mokesčių sprendimai patvirtina tokią šių bendrovių apmokestinimo tvarką: kiekvienais metais patronuojamoji bendrovė išskaičiuoja atidėjinius ZORA paskolos prieaugiui, kurį turės sumokėti konvertavus paskolą. Dėl to patronuojamoji bendrovė nebus apmokestinta, išskyrus su mokesčių institucijomis sutartos nedidelės maržos mokėjimą. Kai kontroliuojančioji bendrovė realizuos ZORA paskolos prieaugį (26), šis pelnas bus atleistas nuo mokesčio pagal Liuksemburge taikomą patronuojančiųjų ir patronuojamųjų bendrovių sistemą, kuria tam tikromis aplinkybėmis leidžiama neapmokestinti iš turimų kitų bendrovių akcinio kapitalo dalių gautų pajamų. Bendrovei tarpininkei apmokestinimas taip pat nėra taikomas, kadangi konvertavus ZORA paskolą uždirbtas pelnas (ZORA paskolos prieaugis) kompensuojamas to paties dydžio nuostoliu, atsiradusiu dėl išankstinės sutarties (27). Galiausiai, tai reiškia, kad ZORA paskolos prieaugis išskaitomas patronuojamosios bendrovės lygmeniu ir kad nuo tokio pat dydžio sumos kontroliuojančioji bendrovė taip pat nemoka mokesčio, kadangi ji laikoma neapmokestinamomis pajamomis. Todėl ZORA paskolos prieaugis, kuris sudaro beveik visą ZORA paskolos laikotarpiu patronuojamosios bendrovės gautą pelną, Liuksemburge išvengia apmokestinimo (28).

26

27

28

| (27) | Struktūra aprašyta 23–26 konstatuojamosiose dalyse ir iliustruota 1 paveiksle.

  1 paveikslas


  Ginčijamais mokesčių sprendimais sukurtų struktūrų iliustracija




  Pelnas
  Akcijos (įskaitant ZORA prieaugį)
  ZORA
  Akcijos (įskaitant ZORA prieaugį)
  Išankstinė sutartis
  Turtas
  Bendrovė tarpininkė
  Patronuojamoji bendrovė
  Kontroliuojančioji bendrovė |
| --- | --- |

(27)

Struktūra aprašyta 23–26 konstatuojamosiose dalyse ir iliustruota 1 paveiksle.

1 paveikslas

1 paveikslas

Ginčijamais mokesčių sprendimais sukurtų struktūrų iliustracija

Ginčijamais mokesčių sprendimais sukurtų struktūrų iliustracija

Pelnas

Akcijos (įskaitant ZORA prieaugį)

ZORA

Akcijos (įskaitant ZORA prieaugį)

Išankstinė sutartis

Turtas

Bendrovė tarpininkė

Patronuojamoji bendrovė

Kontroliuojančioji bendrovė

2.2.2.   GINČIJAMŲ MOKESČIŲ SPRENDIMŲ APRAŠYMAS

| (28) | Tokia apmokestinimo tvarka buvo patvirtinta dviem mokesčių sprendimų grupėmis, susijusiomis su dviem skirtingomis „Engie“ sukurtomis struktūromis. |
| --- | --- |

(28)

Tokia apmokestinimo tvarka buvo patvirtinta dviem mokesčių sprendimų grupėmis, susijusiomis su dviem skirtingomis „Engie“ sukurtomis struktūromis.

| (29) | Pirmoji išankstinių mokesčių sprendimų grupė yra susijusi su Liuksemburgo bendrovės „Suez LNG Trading S.A“ (toliau – „LNG Trading“) SGD ir išvestinių dujų produktų pirkimo, pardavimo ir prekybos verslo (toliau – SGD verslas) (29) perdavimu bendrovei „LNG Supply“. Ją sudaro penki, gavus „Engie“ mokesčių patarėjo (toliau – mokesčių patarėjas) įvairių „Engie“ bendrovių vardu pateiktus mokesčių sprendimų prašymus (toliau bendrai – LNG mokesčių sprendimai), Liuksemburgo mokesčių administratoriaus priimti mokesčių sprendimai.






  (1) | Pirmasis išankstinis mokesčių sprendimas buvo priimtas 2008 m. rugsėjo 9 d. (toliau – 2008 m. LNG mokesčių sprendimas). Jis buvo priimtas gavus tą pačią dieną pateiktą prašymą dėl išankstinio mokesčių sprendimo (toliau – 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašymas), susijusio su bendrovės „LNG Trading“ SGD verslo perdavimo bendrovei „LNG Supply“ finansavimo sutarčių (ZORA LNG paskolos ir LNG išankstinės sutarties) apmokestinimo tvarka. 2008 m. LNG mokesčių sprendimas buvo iš dalies pakeistas ir (arba) papildytas kitais Liuksemburgo mokesčių administratoriaus priimtais išankstiniais mokesčių sprendimais. |
| --- | --- | --- |

(29)

Pirmoji išankstinių mokesčių sprendimų grupė yra susijusi su Liuksemburgo bendrovės „Suez LNG Trading S.A“ (toliau – „LNG Trading“) SGD ir išvestinių dujų produktų pirkimo, pardavimo ir prekybos verslo (toliau – SGD verslas) (29) perdavimu bendrovei „LNG Supply“. Ją sudaro penki, gavus „Engie“ mokesčių patarėjo (toliau – mokesčių patarėjas) įvairių „Engie“ bendrovių vardu pateiktus mokesčių sprendimų prašymus (toliau bendrai – LNG mokesčių sprendimai), Liuksemburgo mokesčių administratoriaus priimti mokesčių sprendimai.

29

(1)

Pirmasis išankstinis mokesčių sprendimas buvo priimtas 2008 m. rugsėjo 9 d. (toliau – 2008 m. LNG mokesčių sprendimas). Jis buvo priimtas gavus tą pačią dieną pateiktą prašymą dėl išankstinio mokesčių sprendimo (toliau – 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašymas), susijusio su bendrovės „LNG Trading“ SGD verslo perdavimo bendrovei „LNG Supply“ finansavimo sutarčių (ZORA LNG paskolos ir LNG išankstinės sutarties) apmokestinimo tvarka. 2008 m. LNG mokesčių sprendimas buvo iš dalies pakeistas ir (arba) papildytas kitais Liuksemburgo mokesčių administratoriaus priimtais išankstiniais mokesčių sprendimais.

| (2) | 2008 m. rugsėjo 30 d. pateiktas prašymas priimti išankstinį mokesčių sprendimą, susijęs su bendrovės „LNG Trading“ faktinio valdymo perkėlimu į Nyderlandus. Šį mokesčių sprendimo prašymą Liuksemburgo mokesčių administratorius patenkino tą pačią dieną. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. rugsėjo 30 d. pateiktas prašymas priimti išankstinį mokesčių sprendimą, susijęs su bendrovės „LNG Trading“ faktinio valdymo perkėlimu į Nyderlandus. Šį mokesčių sprendimo prašymą Liuksemburgo mokesčių administratorius patenkino tą pačią dieną.

| (3) | 2009 m. kovo 3 d. pateiktas prašymas priimti išankstinį mokesčių sprendimą (toliau – 2009 m. LNG mokesčių sprendimo prašymas), kuriuo iš dalies keičiama 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme nurodyta struktūra. Šį mokesčių sprendimo prašymą Liuksemburgo mokesčių administratorius patenkino tą pačią dieną. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. kovo 3 d. pateiktas prašymas priimti išankstinį mokesčių sprendimą (toliau – 2009 m. LNG mokesčių sprendimo prašymas), kuriuo iš dalies keičiama 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme nurodyta struktūra. Šį mokesčių sprendimo prašymą Liuksemburgo mokesčių administratorius patenkino tą pačią dieną.

| (4) | 2012 m. kovo 9 d. pateiktas prašymas priimti išankstinį mokesčių sprendimą (toliau – 2012 m. LNG mokesčių sprendimo prašymas), kuriame išaiškinami kai kurie apskaitos terminai, naudojami apskaičiuojant apmokestinamą bendrovės „LNG Supply“ maržą. Šį mokesčių sprendimo prašymą Liuksemburgo mokesčių administratorius patenkino tą pačią dieną. |
| --- | --- |

(4)

2012 m. kovo 9 d. pateiktas prašymas priimti išankstinį mokesčių sprendimą (toliau – 2012 m. LNG mokesčių sprendimo prašymas), kuriame išaiškinami kai kurie apskaitos terminai, naudojami apskaičiuojant apmokestinamą bendrovės „LNG Supply“ maržą. Šį mokesčių sprendimo prašymą Liuksemburgo mokesčių administratorius patenkino tą pačią dieną.

| (5) | Galiausiai, 2013 m. rugsėjo 20 d. pateiktas prašymas priimti išankstinį mokesčių sprendimą, kurio tikslas – išaiškinti dalinio ZORA LNG konvertavimo apmokestinimo tvarką (toliau – mokesčių sprendimo prašymas dėl LNG konvertavimo) Šį prašymą priimti išankstinį mokesčių sprendimą Liuksemburgo mokesčių administratorius patenkino savo 2014 m. kovo 13 d. raštu (toliau – LNG mokesčių sprendimas dėl konvertavimo). |
| --- | --- |

(5)

Galiausiai, 2013 m. rugsėjo 20 d. pateiktas prašymas priimti išankstinį mokesčių sprendimą, kurio tikslas – išaiškinti dalinio ZORA LNG konvertavimo apmokestinimo tvarką (toliau – mokesčių sprendimo prašymas dėl LNG konvertavimo) Šį prašymą priimti išankstinį mokesčių sprendimą Liuksemburgo mokesčių administratorius patenkino savo 2014 m. kovo 13 d. raštu (toliau – LNG mokesčių sprendimas dėl konvertavimo).

| (30) | Antroji išankstinių mokesčių sprendimų grupė yra susijusi su bendrovės CEF iždo valdymo ir finansavimo verslo (toliau – finansavimo ir iždo valdymo verslas) (30) perdavimu bendrovei GSTM. Ją sudaro du, gavus „Engie“ mokesčių patarėjo įvairių „Engie“ bendrovių vardu pateiktus išankstinių mokesčių sprendimų prašymus, Liuksemburgo mokesčių administratoriaus priimti mokesčių sprendimai (toliau bendrai – GSTM išankstiniai mokesčių sprendimai arba GSTM sprendimai).






  (1) | Pirmąjį išankstinį mokesčių sprendimą Liuksemburgo mokesčių administratorius priėmė 2010 m. vasario 9 d. (toliau – 2010 m. GSTM mokesčių sprendimas). Jis buvo priimtas gavus tą pačią dieną pateiktą prašymą priimti išankstinį mokesčių sprendimą (toliau – 2010 m. GSTM mokesčių sprendimo prašymas), susijusį su bendrovės CEF finansavimo ir iždo valdymo verslo perdavimo bendrovei GSTM finansavimo sutarčių (ZORA GSTM paskolos ir GSTM išankstinės sutarties) apmokestinimo tvarka. |
| --- | --- | --- |

(30)

Antroji išankstinių mokesčių sprendimų grupė yra susijusi su bendrovės CEF iždo valdymo ir finansavimo verslo (toliau – finansavimo ir iždo valdymo verslas) (30) perdavimu bendrovei GSTM. Ją sudaro du, gavus „Engie“ mokesčių patarėjo įvairių „Engie“ bendrovių vardu pateiktus išankstinių mokesčių sprendimų prašymus, Liuksemburgo mokesčių administratoriaus priimti mokesčių sprendimai (toliau bendrai – GSTM išankstiniai mokesčių sprendimai arba GSTM sprendimai).

30

(1)

Pirmąjį išankstinį mokesčių sprendimą Liuksemburgo mokesčių administratorius priėmė 2010 m. vasario 9 d. (toliau – 2010 m. GSTM mokesčių sprendimas). Jis buvo priimtas gavus tą pačią dieną pateiktą prašymą priimti išankstinį mokesčių sprendimą (toliau – 2010 m. GSTM mokesčių sprendimo prašymas), susijusį su bendrovės CEF finansavimo ir iždo valdymo verslo perdavimo bendrovei GSTM finansavimo sutarčių (ZORA GSTM paskolos ir GSTM išankstinės sutarties) apmokestinimo tvarka.

| (2) | 2010 m. GSTM mokesčių sprendimas buvo papildytas 2012 m. birželio 15 d. prašymu priimti išankstinį mokesčių sprendimą, susijusį, be kita ko, su galimu ZORA GSTM paskolos padidinimu (toliau – 2012 m. GSTM mokesčių sprendimo prašymas). Šį išankstinio mokesčių sprendimo prašymą Liuksemburgo mokesčių administratorius patenkino tą pačią dieną (toliau – 2012 m. GSTM mokesčių sprendimas). |
| --- | --- |

(2)

2010 m. GSTM mokesčių sprendimas buvo papildytas 2012 m. birželio 15 d. prašymu priimti išankstinį mokesčių sprendimą, susijusį, be kita ko, su galimu ZORA GSTM paskolos padidinimu (toliau – 2012 m. GSTM mokesčių sprendimo prašymas). Šį išankstinio mokesčių sprendimo prašymą Liuksemburgo mokesčių administratorius patenkino tą pačią dieną (toliau – 2012 m. GSTM mokesčių sprendimas).

| (31) | Kiekvienos LNG ir GSTM mokesčių sprendimuose sukurtos struktūros kontroliuojančiosios bendrovės atitinkamai yra „LNG Holding“ ir CEF (toliau bendrai – kontroliuojančiosios bendrovės). ZORA paskolas suteikusios bendrovės tarpininkės yra atitinkamai bendrovė „GDF Suez LNG (Luxembourg) S.à.r.l.“ (toliau – „LNG Luxembourg“) ir „Electrabel Invest Luxembourg SA“ (toliau – EIL) (toliau bendrai su „LNG Luxembourg“ – kreditorės). Galiausiai, SGD verslą ir finansavimo ir iždo valdymo verslą perėmusios ir veiklą vykdančios patronuojamosios bendrovės yra „LNG Supply“ ir GSTM (toliau bendrai – patronuojamosios bendrovės). |
| --- | --- |

(31)

Kiekvienos LNG ir GSTM mokesčių sprendimuose sukurtos struktūros kontroliuojančiosios bendrovės atitinkamai yra „LNG Holding“ ir CEF (toliau bendrai – kontroliuojančiosios bendrovės). ZORA paskolas suteikusios bendrovės tarpininkės yra atitinkamai bendrovė „GDF Suez LNG (Luxembourg) S.à.r.l.“ (toliau – „LNG Luxembourg“) ir „Electrabel Invest Luxembourg SA“ (toliau – EIL) (toliau bendrai su „LNG Luxembourg“ – kreditorės). Galiausiai, SGD verslą ir finansavimo ir iždo valdymo verslą perėmusios ir veiklą vykdančios patronuojamosios bendrovės yra „LNG Supply“ ir GSTM (toliau bendrai – patronuojamosios bendrovės).

2.2.3.   IŠSAMUS LNG MOKESČIŲ SPRENDIMŲ APRAŠYMAS

2.2.3.1.   
  LNG mokesčių sprendimuose aprašyti sandoriai

LNG mokesčių sprendimuose aprašyti sandoriai

| (32) | 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme nurodyta, kad bendrovę „LNG Trading“ sudarys dvi naujos Liuksemburgo bendrovės mokesčių mokėtojos: „LNG Luxembourg“ ir „LNG Supply“. 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme patikslinta, kad SGD verslas bus parduotas bendrovei „LNG Luxembourg“, kuri, savo ruožtu, perparduos jį bendrovei „LNG Supply“ (31). Tačiau, vėliau šita struktūra buvo pakeista: 2009 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme nurodyta, kad, prieš integruodama bendroves „LNG Luxembourg“, „LNG Supply“ ir „LNG Holding“, bendrovė CEF pirmiausia įsigijo bendrovės „LNG Trading“ akcijų. Tokiu būdu bendrovė „LNG Holding“ struktūroje (32) perėmė bendrovės „LNG Trading“ funkciją (33). |
| --- | --- |

(32)

2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme nurodyta, kad bendrovę „LNG Trading“ sudarys dvi naujos Liuksemburgo bendrovės mokesčių mokėtojos: „LNG Luxembourg“ ir „LNG Supply“. 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme patikslinta, kad SGD verslas bus parduotas bendrovei „LNG Luxembourg“, kuri, savo ruožtu, perparduos jį bendrovei „LNG Supply“ (31). Tačiau, vėliau šita struktūra buvo pakeista: 2009 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme nurodyta, kad, prieš integruodama bendroves „LNG Luxembourg“, „LNG Supply“ ir „LNG Holding“, bendrovė CEF pirmiausia įsigijo bendrovės „LNG Trading“ akcijų. Tokiu būdu bendrovė „LNG Holding“ struktūroje (32) perėmė bendrovės „LNG Trading“ funkciją (33).

31

32

33

| (33) | Sukurta struktūra:






  (1) | Bendrovė „LNG Supply“ įsigyja bendrovės „LNG Trading“ komercinę veiklą (SGD verslą) už maždaug 750 mln. USD; |
| --- | --- | --- |

(33)

Sukurta struktūra:

(1)

Bendrovė „LNG Supply“ įsigyja bendrovės „LNG Trading“ komercinę veiklą (SGD verslą) už maždaug 750 mln. USD;

| (2) | Bendrovė „LNG Supply“ finansuoja sandorį 15 metų privaloma konvertuoti į akcijas paskola JAV doleriais be palūkanų (LNG ZORA paskola), kurią jai suteikė bendrovė „LNG Luxembourg“. Ją konvertavus (34), bendrovė „LNG Supply“ išleidžia akcijas (toliau – „LNG Supply“ akcijos), apimančias nominalią ZORA paskolos sumą pridėjus arba atėmus ZORA prieaugį. |
| --- | --- |

(2)

Bendrovė „LNG Supply“ finansuoja sandorį 15 metų privaloma konvertuoti į akcijas paskola JAV doleriais be palūkanų (LNG ZORA paskola), kurią jai suteikė bendrovė „LNG Luxembourg“. Ją konvertavus (34), bendrovė „LNG Supply“ išleidžia akcijas (toliau – „LNG Supply“ akcijos), apimančias nominalią ZORA paskolos sumą pridėjus arba atėmus ZORA prieaugį.

34

| (3) | Savo ruožtu, bendrovė „LNG Luxembourg“ ZORA LNG paskolos investicijas finansuoja sudariusi LNG išankstinę sutartį su bendrove „LNG Holding“. Šia sutartimi bendrovė „LNG Luxembourg“ įsipareigojo perleisti bendrovei „LNG Holding“ bendrovės „LNG Supply“ akcijas. Bendrovės „LNG Supply“ akcijų kaina atitinka ZORA LNG paskolos nominalią sumą (35). |
| --- | --- |

(3)

Savo ruožtu, bendrovė „LNG Luxembourg“ ZORA LNG paskolos investicijas finansuoja sudariusi LNG išankstinę sutartį su bendrove „LNG Holding“. Šia sutartimi bendrovė „LNG Luxembourg“ įsipareigojo perleisti bendrovei „LNG Holding“ bendrovės „LNG Supply“ akcijas. Bendrovės „LNG Supply“ akcijų kaina atitinka ZORA LNG paskolos nominalią sumą (35).

35

2.2.3.2.   
  Šalių pasirašytos sutartys

Šalių pasirašytos sutartys

| (34) | Liuksemburgas pateikė sutarčių, kurios apibendrino LNG mokesčių sprendime aprašytus „Engie“ įgyvendintus sandorius, kopijas:






  (1) | 2009 m. spalio 30 d. tarp bendrovių „LNG Trading“ ir „LNG Supply“ sudaryta verslo perdavimo sutartis (toliau – LNG perdavimo sutartis) (36), kuria pirmoji bendrovė įsipareigojo už 657 mln. USD (37) perleisti antrajai bendrovei savo SGD verslą mainais už du 11 000 000 USD ir 646 000 000 USD vertės vekselius, kuriuos bendrovė „LNG Supply“ (skolininkė) išdavė bendrovei „LNG Trading“ (skolintojai) (38); |
| --- | --- | --- |

(34)

Liuksemburgas pateikė sutarčių, kurios apibendrino LNG mokesčių sprendime aprašytus „Engie“ įgyvendintus sandorius, kopijas:

(1)

2009 m. spalio 30 d. tarp bendrovių „LNG Trading“ ir „LNG Supply“ sudaryta verslo perdavimo sutartis (toliau – LNG perdavimo sutartis) (36), kuria pirmoji bendrovė įsipareigojo už 657 mln. USD (37) perleisti antrajai bendrovei savo SGD verslą mainais už du 11 000 000 USD ir 646 000 000 USD vertės vekselius, kuriuos bendrovė „LNG Supply“ (skolininkė) išdavė bendrovei „LNG Trading“ (skolintojai) (38);

36

37

38

| (2) | 2009 m. spalio 30 d. tarp bendrovių „LNG Luxembourg“ ir „LNG Supply“ pasirašyta privalomos konvertuoti paskolos be palūkanų sutartis (toliau – ZORA LNG sutartis) (39). Šia sutartimi bendrovė „LNG Luxembourg“ suteikia bendrovei „LNG Supply“ paskolą (40), kuri bus grąžinama išleidžiant bendrovės „LNG Supply“ akcijas (41). Ilgiausias paskolos suteikimo laikotarpis – 15 metų. Taigi, paskolos grąžinimo terminas sueis 2024 m. spalio 30 d. (42) Pasibaigus šiam laikotarpiui, paskola bus konvertuota į akcijas, nebent kuri nors šalis, gavusi rašytinį kitos šalies sutikimą, konvertavimą bus atlikusi anksčiau (43). Paskolos „emisijos kaina“ yra 646 mln. USD (44). Konvertavimo kaina bus lygi „emisijos kainai“, pridėjus konvertavimo datai sukauptą ZORA prieaugį (45). Kaip paaiškinta 2.2.3.6 punkte, ZORA LNG paskola iš dalies buvo konvertuota 2014 m. |
| --- | --- |

(2)

2009 m. spalio 30 d. tarp bendrovių „LNG Luxembourg“ ir „LNG Supply“ pasirašyta privalomos konvertuoti paskolos be palūkanų sutartis (toliau – ZORA LNG sutartis) (39). Šia sutartimi bendrovė „LNG Luxembourg“ suteikia bendrovei „LNG Supply“ paskolą (40), kuri bus grąžinama išleidžiant bendrovės „LNG Supply“ akcijas (41). Ilgiausias paskolos suteikimo laikotarpis – 15 metų. Taigi, paskolos grąžinimo terminas sueis 2024 m. spalio 30 d. (42) Pasibaigus šiam laikotarpiui, paskola bus konvertuota į akcijas, nebent kuri nors šalis, gavusi rašytinį kitos šalies sutikimą, konvertavimą bus atlikusi anksčiau (43). Paskolos „emisijos kaina“ yra 646 mln. USD (44). Konvertavimo kaina bus lygi „emisijos kainai“, pridėjus konvertavimo datai sukauptą ZORA prieaugį (45). Kaip paaiškinta 2.2.3.6 punkte, ZORA LNG paskola iš dalies buvo konvertuota 2014 m.

39

40

41

42

43

44

45

| (3) | tos pačios dienos tarp bendrovių „LNG Holding“ ir „LNG Luxembourg“ sudaryta iš anksto apmokėta išankstinė akcijų pirkimo sutartis (46). Šia sutartimi bendrovė „LNG Holding“ įsigyja iš bendrovės „LNG Luxembourg“ visas jos teises į bendrovės „LNG Supply“ akcijas už 646 mln. USD (47), t. y. už sumą, atitinkančią ZORA LNG paskolos „emisijos kainą“. Bendrovės „LNG Supply“ akcijos jų išleidimo dieną bus perleistos bendrovei „LNG Holding“ (48). |
| --- | --- |

(3)

tos pačios dienos tarp bendrovių „LNG Holding“ ir „LNG Luxembourg“ sudaryta iš anksto apmokėta išankstinė akcijų pirkimo sutartis (46). Šia sutartimi bendrovė „LNG Holding“ įsigyja iš bendrovės „LNG Luxembourg“ visas jos teises į bendrovės „LNG Supply“ akcijas už 646 mln. USD (47), t. y. už sumą, atitinkančią ZORA LNG paskolos „emisijos kainą“. Bendrovės „LNG Supply“ akcijos jų išleidimo dieną bus perleistos bendrovei „LNG Holding“ (48).

46

47

48

2.2.3.3.   

  „LNG Supply“ taikoma apmokestinimo tvarka

„LNG Supply“ taikoma apmokestinimo tvarka

| (35) | Liuksemburgo administracijos patvirtintame 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme nurodyta, kad bendrovės „LNG Supply“ uždirbtas metinis pelnas bus lygus su Liuksemburgo mokesčių administratoriumi sutartai maržai (toliau – LNG marža). Todėl „LNG Supply“ bus taikomas tik šios maržos apmokestinimas. Skirtumas tarp bendrovės „LNG Supply“ faktiškai kasmet uždirbamo pelno ir LNG maržos (ZORA paskolos prieaugis) laikomas su ZORA LNG paskola susijusiomis atskaitytinomis išlaidomis (49). |
| --- | --- |

(35)

Liuksemburgo administracijos patvirtintame 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme nurodyta, kad bendrovės „LNG Supply“ uždirbtas metinis pelnas bus lygus su Liuksemburgo mokesčių administratoriumi sutartai maržai (toliau – LNG marža). Todėl „LNG Supply“ bus taikomas tik šios maržos apmokestinimas. Skirtumas tarp bendrovės „LNG Supply“ faktiškai kasmet uždirbamo pelno ir LNG maržos (ZORA paskolos prieaugis) laikomas su ZORA LNG paskola susijusiomis atskaitytinomis išlaidomis (49).

49

| (36) | LNG marža yra nustatyta 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme ir jos suma atitinka „[1/(50–100)%] [bendrovės „LNG Supply“] balanse nurodytos bendrojo turto vertės dydžio bendrąją grynąją maržą; ši marža negali būti mažesnė nei [0,0–0,50] % bendrovės bendros metinės apyvartos“ (50). 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme nurodyta, kad „[LNG] marža bus laikoma atitinkančia įprastas rinkos sąlygas“, nes bendrovė „LNG Supply“ „vykdydama veiklą „nepatirs nei su valiutos keitimu susijusios rizikos, nei blogųjų paskolų rizikos“ (51). 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme taip pat išaiškinta, kad „grynasis [bendrovės „LNG Supply“] pelnas [...], atskaičius veiklos išlaidas ir ZORA paskolos išlaidas maždaug atitinka [LNG] maržą“ (52). |
| --- | --- |

(36)

LNG marža yra nustatyta 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme ir jos suma atitinka „[1/(50–100)%] [bendrovės „LNG Supply“] balanse nurodytos bendrojo turto vertės dydžio bendrąją grynąją maržą; ši marža negali būti mažesnė nei [0,0–0,50] % bendrovės bendros metinės apyvartos“ (50). 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme nurodyta, kad „[LNG] marža bus laikoma atitinkančia įprastas rinkos sąlygas“, nes bendrovė „LNG Supply“ „vykdydama veiklą „nepatirs nei su valiutos keitimu susijusios rizikos, nei blogųjų paskolų rizikos“ (51). 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme taip pat išaiškinta, kad „grynasis [bendrovės „LNG Supply“] pelnas [...], atskaičius veiklos išlaidas ir ZORA paskolos išlaidas maždaug atitinka [LNG] maržą“ (52).

50

51

52

| (37) | Kitaip tariant, iki ZORA paskolos konvertavimo bendrovės „LNG Supply“ metinės apmokestinamosios pajamos apsiriboja LNG maržą. Konvertavimas nedaro poveikio bendrovės „LNG Supply“ metinėms apmokestinamosioms pajamoms, turint omenyje, kad bendrovė „LNG Supply“ ZORA paskolos prieaugio sumą iki konvertavimo kiekvienais metais atskaitė. |
| --- | --- |

(37)

Kitaip tariant, iki ZORA paskolos konvertavimo bendrovės „LNG Supply“ metinės apmokestinamosios pajamos apsiriboja LNG maržą. Konvertavimas nedaro poveikio bendrovės „LNG Supply“ metinėms apmokestinamosioms pajamoms, turint omenyje, kad bendrovė „LNG Supply“ ZORA paskolos prieaugio sumą iki konvertavimo kiekvienais metais atskaitė.

2.2.3.4.   
  Bendrovės „LNG Luxembourg“ apmokestinimo tvarka

Bendrovės „LNG Luxembourg“ apmokestinimo tvarka

| (38) | Liuksemburgo administracijos patvirtintas 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašymas leidžia bendrovei „LNG Luxembourg“ viso ZORA LNG paskolos laikotarpio metu arba konvertuoti savo apskaitoje ZORA paskolos vertę į jos balansinę vertę (53), arba, to nepadarius, padidinti (arba sumažinti) jos vertę nuo jos gavimo kainos iki jos grąžinimo kainos (54). Todėl visą ZORA LNG paskolos laikotarpį bendrovė LNG Luxembourg“ gali rinktis nepripažinti jokių su ZORA paskola susijusių apmokestinamųjų pajamų ir jokių neapmokestinamųjų išlaidų. Kaip buvo anksčiau išaiškinta 52 konstatuojamojoje dalyje, bendrovė „LNG Luxembourg“ pasirinko apskaityti ZORA paskolą jos balansine verte. |
| --- | --- |

(38)

Liuksemburgo administracijos patvirtintas 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašymas leidžia bendrovei „LNG Luxembourg“ viso ZORA LNG paskolos laikotarpio metu arba konvertuoti savo apskaitoje ZORA paskolos vertę į jos balansinę vertę (53), arba, to nepadarius, padidinti (arba sumažinti) jos vertę nuo jos gavimo kainos iki jos grąžinimo kainos (54). Todėl visą ZORA LNG paskolos laikotarpį bendrovė LNG Luxembourg“ gali rinktis nepripažinti jokių su ZORA paskola susijusių apmokestinamųjų pajamų ir jokių neapmokestinamųjų išlaidų. Kaip buvo anksčiau išaiškinta 52 konstatuojamojoje dalyje, bendrovė „LNG Luxembourg“ pasirinko apskaityti ZORA paskolą jos balansine verte.

53

54

| (39) | Atlikus konvertavimą, bendrovė „LNG Luxembourg“ gaus bendrovės „LNG Supply“ akcijų, į kurių vertę bus įtraukta ZORA paskolos emisijos kaina ir iki konvertavimo dienos susikaupęs ZORA paskolos prieaugis. Kaip teigiama 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme, konvertavimui taikoma Įstatymo dėl pajamų mokesčio (iš dalies pakeisto 1967 m. gruodžio 4 d. Įstatymo dėl pajamų mokesčio, toliau – LIR) 22a straipsnyje numatyta nukrypti leidžianti sistema, nebent bendrovė „LNG Supply“ nuspręstų jo netaikyti (55). Pagal šią nuostatą, paskolos konvertavimas į akcijas nesukurs apmokestinamojo kapitalo prieaugio (56). Todėl, bendrovei „LNG Luxembourg“ atlikus konvertavimą, gautas ZORA paskolos prieaugis neturės būti konvertuojamas (57). |
| --- | --- |

(39)

Atlikus konvertavimą, bendrovė „LNG Luxembourg“ gaus bendrovės „LNG Supply“ akcijų, į kurių vertę bus įtraukta ZORA paskolos emisijos kaina ir iki konvertavimo dienos susikaupęs ZORA paskolos prieaugis. Kaip teigiama 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme, konvertavimui taikoma Įstatymo dėl pajamų mokesčio (iš dalies pakeisto 1967 m. gruodžio 4 d. Įstatymo dėl pajamų mokesčio, toliau – LIR) 22a straipsnyje numatyta nukrypti leidžianti sistema, nebent bendrovė „LNG Supply“ nuspręstų jo netaikyti (55). Pagal šią nuostatą, paskolos konvertavimas į akcijas nesukurs apmokestinamojo kapitalo prieaugio (56). Todėl, bendrovei „LNG Luxembourg“ atlikus konvertavimą, gautas ZORA paskolos prieaugis neturės būti konvertuojamas (57).

55

56

57

2.2.3.5.   
  Bendrovės „LNG Holding“ apmokestinimo tvarka

Bendrovės „LNG Holding“ apmokestinimo tvarka

| (40) | Liuksemburgo administracijos patvirtintame 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme nurodyta, kad bendrovė „LNG Holding“ savo apskaitoje įtrauks pagal išankstinę sutartį gautą mokėjimą į „ilgalaikio finansinio turto“ kategoriją (58). 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme paaiškinta, kad šis turtas
  „bus įvertintas ir toliau vertinamas savikaina“
   (59). Todėl bendrovė „LNG Holding“ iki ZORA paskolos konvertavimo ir bendrovės „LNG Luxembourg“ naujai išleistų bendrovės „LNG Supply“ akcijų perdavimo nepripažins savo apskaitoje jokių apmokestinamųjų pajamų ir jokių neapmokestinamųjų išlaidų. |
| --- | --- |

(40)

Liuksemburgo administracijos patvirtintame 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme nurodyta, kad bendrovė „LNG Holding“ savo apskaitoje įtrauks pagal išankstinę sutartį gautą mokėjimą į „ilgalaikio finansinio turto“ kategoriją (58). 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme paaiškinta, kad šis turtas
  „bus įvertintas ir toliau vertinamas savikaina“
   (59). Todėl bendrovė „LNG Holding“ iki ZORA paskolos konvertavimo ir bendrovės „LNG Luxembourg“ naujai išleistų bendrovės „LNG Supply“ akcijų perdavimo nepripažins savo apskaitoje jokių apmokestinamųjų pajamų ir jokių neapmokestinamųjų išlaidų.

58

„bus įvertintas ir toliau vertinamas savikaina“

59

| (41) | 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme taip pat prašoma patvirtinti, kad „remiantis LIR 166 straipsniu [...] [bendrovės „LNG Holding“] įsigyta kapitalo dalis bus laikoma tokia
  nuo [LNG]išankstinės sutarties sudarymo momento
  “ (60) ir kad „visos Liuksemburgo bendrovių uždirbtos ir iš jų gautos pajamos (dividendai ir kapitalo prieaugis) bus atleistos nuo apmokestinimo pagal LIR 166 straipsnį“ (61). Kaip buvo paaiškinta 2.3.2 skirsnyje, LIR 166 straipsnyje įtvirtinta su pelno mokesčiu susijusi įstatymo nuostata Liuksemburge reglamentuoja pajamų iš kapitalo dalių atleidimą nuo pelno mokesčio. Pagal šią iš kapitalo dalių gautų pajamų atleidimo nuo mokesčio sistemą iš turimų kitų įmonių kapitalo dalių, tokių kaip akcijos, gautos pajamos neapmokestinamos pelno mokesčiu, jei tenkinamos tam tikros sąlygos. |
| --- | --- |

(41)

2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme taip pat prašoma patvirtinti, kad „remiantis LIR 166 straipsniu [...] [bendrovės „LNG Holding“] įsigyta kapitalo dalis bus laikoma tokia
  nuo [LNG]išankstinės sutarties sudarymo momento
  “ (60) ir kad „visos Liuksemburgo bendrovių uždirbtos ir iš jų gautos pajamos (dividendai ir kapitalo prieaugis) bus atleistos nuo apmokestinimo pagal LIR 166 straipsnį“ (61). Kaip buvo paaiškinta 2.3.2 skirsnyje, LIR 166 straipsnyje įtvirtinta su pelno mokesčiu susijusi įstatymo nuostata Liuksemburge reglamentuoja pajamų iš kapitalo dalių atleidimą nuo pelno mokesčio. Pagal šią iš kapitalo dalių gautų pajamų atleidimo nuo mokesčio sistemą iš turimų kitų įmonių kapitalo dalių, tokių kaip akcijos, gautos pajamos neapmokestinamos pelno mokesčiu, jei tenkinamos tam tikros sąlygos.

nuo [LNG]išankstinės sutarties sudarymo momento

60

61

| (42) | Todėl bendrovė „LNG Holding bus atleista nuo su bendrovės „LNG Supply“ konvertavus ZORA LNG paskolą išleistų akcijų turėjimu susijusių apmokestinamųjų pajamų apmokestinimo, jei bus tenkinamos LIR 166 straipsnio sąlygos. |
| --- | --- |

(42)

Todėl bendrovė „LNG Holding bus atleista nuo su bendrovės „LNG Supply“ konvertavus ZORA LNG paskolą išleistų akcijų turėjimu susijusių apmokestinamųjų pajamų apmokestinimo, jei bus tenkinamos LIR 166 straipsnio sąlygos.

2.2.3.6.   
  LNG mokesčių sprendimas dėl konvertavimo

LNG mokesčių sprendimas dėl konvertavimo

| (43) | Liuksemburgo administracijos patvirtintame LNG mokesčių sprendimo prašyme nurodyta, kad „Engie“ pirmąjį dalinį ZORA LNG paskolos konvertavimą į akcijas atliks tą dieną nustatytai [300–400] mln. USD sumai. Konvertavimo dieną bus priimtas sprendimas sumažinti bendrovės „LNG Supply“ pagrindinį kapitalą konvertavimo suma. Išankstinio mokesčių sprendimo prašyme nurodyta, kad „dalinis ZORA paskolos konvertavimas neturės [bendrovei LNG Luxembourg] jokio mokestinio poveikio“ (62). „Sumažinus [bendrovės LNG Supply“] kapitalą, [bendrovė LNG Holding] pripažins konvertuotų akcijų nominalios sumos ir konvertavimo sumos skirtumo dydžio pelną. Šis pelnas bus įtrauktas į [bendrovės LNG Holding] apskaitą ir jam bus taikoma iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostata“ (63). Todėl pelnas, kurį bendrovė „LNG Holding“ gavo dėl kapitalo mažinimo panaikinant akcijas, bus neapmokestintas. Šis pelnas atitinka į bendrovės „LNG Supply“ akcijas, kurias po konvertavimo gavo bendrovė „PLG Holding“, integruotą ZORA paskolos prieaugį. |
| --- | --- |

(43)

Liuksemburgo administracijos patvirtintame LNG mokesčių sprendimo prašyme nurodyta, kad „Engie“ pirmąjį dalinį ZORA LNG paskolos konvertavimą į akcijas atliks tą dieną nustatytai [300–400] mln. USD sumai. Konvertavimo dieną bus priimtas sprendimas sumažinti bendrovės „LNG Supply“ pagrindinį kapitalą konvertavimo suma. Išankstinio mokesčių sprendimo prašyme nurodyta, kad „dalinis ZORA paskolos konvertavimas neturės [bendrovei LNG Luxembourg] jokio mokestinio poveikio“ (62). „Sumažinus [bendrovės LNG Supply“] kapitalą, [bendrovė LNG Holding] pripažins konvertuotų akcijų nominalios sumos ir konvertavimo sumos skirtumo dydžio pelną. Šis pelnas bus įtrauktas į [bendrovės LNG Holding] apskaitą ir jam bus taikoma iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostata“ (63). Todėl pelnas, kurį bendrovė „LNG Holding“ gavo dėl kapitalo mažinimo panaikinant akcijas, bus neapmokestintas. Šis pelnas atitinka į bendrovės „LNG Supply“ akcijas, kurias po konvertavimo gavo bendrovė „PLG Holding“, integruotą ZORA paskolos prieaugį.

62

63

2.2.3.7.   
  LNG mokesčių sprendimų įgyvendinimas

LNG mokesčių sprendimų įgyvendinimas

| (44) | Liuksemburgo pateiktose mokesčių deklaracijose matyti LNG mokesčių sprendimuose aprašytuose sandoriuose dalyvavusioms bendrovėms taikyta apmokestinimo tvarka. |
| --- | --- |

(44)

Liuksemburgo pateiktose mokesčių deklaracijose matyti LNG mokesčių sprendimuose aprašytuose sandoriuose dalyvavusioms bendrovėms taikyta apmokestinimo tvarka.

2.2.3.7.1.   Bendrovė „LNG Supply“

Bendrovė „LNG Supply“

| (45) | Bendrovės „LNG Supply“ 2010 m. finansinėje ataskaitoje nurodyta, kad 2009 m. „tarp bendrovių „LNG Luxembourg“ ir „LNG Supply“ sudaryta privalomos konvertuoti į akcijas paskolos sutartis“, kurios vertė – 646 mln. USD, o laikotarpis – 15 metų, skaičiuojant nuo 2009 m. spalio 30 d. (64) |
| --- | --- |

(45)

Bendrovės „LNG Supply“ 2010 m. finansinėje ataskaitoje nurodyta, kad 2009 m. „tarp bendrovių „LNG Luxembourg“ ir „LNG Supply“ sudaryta privalomos konvertuoti į akcijas paskolos sutartis“, kurios vertė – 646 mln. USD, o laikotarpis – 15 metų, skaičiuojant nuo 2009 m. spalio 30 d. (64)

tarp bendrovių „LNG Luxembourg“ ir „LNG Supply“ sudaryta privalomos konvertuoti į akcijas paskolos sutartis

64

| (46) | ZORA LNG paskola bendrovės „LNG Supply“ mokesčių deklaracijoje buvo įrašyta į balanso įsipareigojimų dalį ir nuo 2009 iki 2013 m jos suma yra lygi nominaliai ZORA paskolos sumai (646 mln. USD). (65) 2014 m. atlikus dalinį konvertavimą, ši suma buvo sumažinta 193,8 mln. USD ir siekė [300–600] mln. USD (66). |
| --- | --- |

(46)

ZORA LNG paskola bendrovės „LNG Supply“ mokesčių deklaracijoje buvo įrašyta į balanso įsipareigojimų dalį ir nuo 2009 iki 2013 m jos suma yra lygi nominaliai ZORA paskolos sumai (646 mln. USD). (65) 2014 m. atlikus dalinį konvertavimą, ši suma buvo sumažinta 193,8 mln. USD ir siekė [300–600] mln. USD (66).

65

66

| (47) | Kiekvienais metais į bendrovės „LNG Supply“balanso įsipareigojimų dalį (67) buvo įrašoma metinio ZORA paskolos prieaugio dydžio suma, kaip bendrovės „LNG Supply“ finansinė skola (68) ir ją atitinkančios išlaidos įtraukiamos į pelno (nuostolio) ataskaitą. Todėl ši suma tokiu būdu buvo atskaitoma iš apmokestinamųjų bendrovės „LNG Supply“ pajamų. Sukauptas ZORA paskolos prieaugis, nurodytas bendrovės „LNG Supply“ mokesčių deklaracijoje, yra pateiktasTableau 1. Sukauptas ZORA prieaugis 2014 m. buvo sumažintas 193,8 mln. USD dėl dalinio ZORA LNG paskolos konvertavimo; šį sumažinimą iš dalies kompensavo papildomas metinis ZORA paskolos prieaugis (69).

  1 lentelė


  Sukauptas ZORA paskolos prieaugis, nurodytas bendrovės „LNG Supply“ mokesčių deklaracijose | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sukauptas ZORA prieaugis (mln. USD) | 10,9 | 46,8 | 165,6 | [350–400] | [650–700] | [450–550] | 0 | 0 |

(47)

Kiekvienais metais į bendrovės „LNG Supply“balanso įsipareigojimų dalį (67) buvo įrašoma metinio ZORA paskolos prieaugio dydžio suma, kaip bendrovės „LNG Supply“ finansinė skola (68) ir ją atitinkančios išlaidos įtraukiamos į pelno (nuostolio) ataskaitą. Todėl ši suma tokiu būdu buvo atskaitoma iš apmokestinamųjų bendrovės „LNG Supply“ pajamų. Sukauptas ZORA paskolos prieaugis, nurodytas bendrovės „LNG Supply“ mokesčių deklaracijoje, yra pateiktasTableau 1. Sukauptas ZORA prieaugis 2014 m. buvo sumažintas 193,8 mln. USD dėl dalinio ZORA LNG paskolos konvertavimo; šį sumažinimą iš dalies kompensavo papildomas metinis ZORA paskolos prieaugis (69).

67

68

69

1 lentelė

1 lentelė

Sukauptas ZORA paskolos prieaugis, nurodytas bendrovės „LNG Supply“ mokesčių deklaracijose

Sukauptas ZORA paskolos prieaugis, nurodytas bendrovės „LNG Supply“ mokesčių deklaracijose

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Sukauptas ZORA prieaugis (mln. USD)

10,9

46,8

165,6

[350–400]

[650–700]

[450–550]

0

0

| (48) | Bendrovė „LNG Supply“ apmokestinama LNG marža. Kaip parodyta 2 paveiksle, remiantis 2008 m. LNG mokesčių sprendimu, 2011 m. (70) LNG maržos dydis buvo nustatytas [1/(50–100)%] bendrovės bendrosios vidutinės turto vertės ir ne mažiau nei [0,0–0,50] % bendros metinės apyvartos. Vidutinė turto, kuriuo finansuojama ZORA paskola, vertė 2011 m. buvo 752 703 699 USD. Taigi, [1/(50–100)%] marža siekė [100 000–150 000] USD. Užregistruota apyvarta buvo 1 573 579 569 USD. Taigi, [0,0–0,50] % šios sumos dydžio marža siekė [3 500 000–4 000 000] USD. Todėl pastaroji suma buvo laikoma bendrovės „LNG Supply“ 2011 m. laikotarpio apmokestinamosiomis pajamomis (71). Taigi, už 2011 m. ataskaitinį laikotarpį bendrovė „LNG Supply“ sumokėjo [500 000–1 500 000] EUR (72) pelno mokesčio.

  2 paveikslas


  Bendrovės „LNG Supply“ apmokestinamųjų pajamų apskaičiavimas, pateiktas 2011 m. mokesčių deklaracijos 3 priede


  „Zora“ prieaugis
  Metinėje finansinėje ataskaitoje nurodyta Zora“ prieaugio suma neatitinka 2008 m. rugsėjo 9 d. ir 2012 m. kovą mokesčių institucijų pasirašytų išankstinių susitarimų.
  Todėl mokestiniame balanse suma pataisyta. Iš tiesų, pagal išankstinį susitarimą, bendrovė neapmokestinama pagal maržą (žr. toliau).
  Maržos apskaičiavimas
  Grynoji marža [1 / (50–100) %] bendrojo turto vertės (t. y. „Zora“ priemone finansuojamo turto vidutinės vertės), kuri negali būti mažesnė nei [0,0–0,5 %] bendros iš bendrovei perduoto turto gautos metinės apyvartos (t. y. bendrųjų bendrovės pajamų).
  Mažiausia marža









  Visos pajamos | Dydis | Pradžios data | Pabaigos data | Mažiausia marža (USD) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 573 579 569 | [0,0-0,5 %] | 2011-1-1 | 2011-12-31 | [3 500 000 -4 000 000 ] |

(48)

Bendrovė „LNG Supply“ apmokestinama LNG marža. Kaip parodyta 2 paveiksle, remiantis 2008 m. LNG mokesčių sprendimu, 2011 m. (70) LNG maržos dydis buvo nustatytas [1/(50–100)%] bendrovės bendrosios vidutinės turto vertės ir ne mažiau nei [0,0–0,50] % bendros metinės apyvartos. Vidutinė turto, kuriuo finansuojama ZORA paskola, vertė 2011 m. buvo 752 703 699 USD. Taigi, [1/(50–100)%] marža siekė [100 000–150 000] USD. Užregistruota apyvarta buvo 1 573 579 569 USD. Taigi, [0,0–0,50] % šios sumos dydžio marža siekė [3 500 000–4 000 000] USD. Todėl pastaroji suma buvo laikoma bendrovės „LNG Supply“ 2011 m. laikotarpio apmokestinamosiomis pajamomis (71). Taigi, už 2011 m. ataskaitinį laikotarpį bendrovė „LNG Supply“ sumokėjo [500 000–1 500 000] EUR (72) pelno mokesčio.

70

71

72

2 paveikslas

2 paveikslas

Bendrovės „LNG Supply“ apmokestinamųjų pajamų apskaičiavimas, pateiktas 2011 m. mokesčių deklaracijos 3 priede

Bendrovės „LNG Supply“ apmokestinamųjų pajamų apskaičiavimas, pateiktas 2011 m. mokesčių deklaracijos 3 priede

„Zora“ prieaugis

Metinėje finansinėje ataskaitoje nurodyta Zora“ prieaugio suma neatitinka 2008 m. rugsėjo 9 d. ir 2012 m. kovą mokesčių institucijų pasirašytų išankstinių susitarimų.

Todėl mokestiniame balanse suma pataisyta. Iš tiesų, pagal išankstinį susitarimą, bendrovė neapmokestinama pagal maržą (žr. toliau).

Maržos apskaičiavimas

Grynoji marža [1 / (50–100) %] bendrojo turto vertės (t. y. „Zora“ priemone finansuojamo turto vidutinės vertės), kuri negali būti mažesnė nei [0,0–0,5 %] bendros iš bendrovei perduoto turto gautos metinės apyvartos (t. y. bendrųjų bendrovės pajamų).

Mažiausia marža

Visos pajamos

Dydis

Pradžios data

Pabaigos data

Mažiausia marža (USD)

1 573 579 569

[0,0-0,5 %]

2011-1-1

2011-12-31

[3 500 000 -4 000 000 ]

Grynoji marža [1 / (50–100) %] Zora“ priemone finansuojamo turto vidutinė vertės.

| Data | „Zora“ | |
| --- | --- | --- |
| 2011-1-1 | 692 817 329 | (Žr. 2010 m. mokesčių deklaraciją) |
| 2011-12-31 | 812 590 069 | |
| Iš viso | 1 505 407 398 | |
| Vidurkis | 752 703 699 | |

Data

„Zora“

2011-1-1

692 817 329

(Žr. 2010 m. mokesčių deklaraciją)

2011-12-31

812 590 069

Iš viso

1 505 407 398

Vidurkis

752 703 699

| „Zora“ | Dydis | Pradžios data | Pabaigos data | Marža (USD) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 752 703 699 | [1/(50-100) %] | 2011-1-1 | 2011-12-31 | [100 000 -150 000 ] |

„Zora“

Dydis

Pradžios data

Pabaigos data

Marža (USD)

752 703 699

[1/(50-100) %]

2011-1-1

2011-12-31

[100 000 -150 000 ]

| (49) | Bendrovės „LNG Supply“ 2014 m. finansinėje ataskaitoje nurodyta, kad dalinis ZORA paskolos konvertavimas buvo padalytas „į nominalios sumos dalį ir prieaugio dalį“ (73). Todėl 2014 m. ir nominali ZORA paskolos suma, ir sukauptas ZORA prieaugis buvo sumažinti 193,8 mln. USD (74). 2014 m. rugsėjį bendrovė „LNG Supply“ padidino savo kapitalą 699,9 mln. USD (75), kad grąžintų dalį ZORA LNG paskolos. Buvo išleistos nominalios vertės bendrovės „LNG Supply“ akcijos, kurios po to buvo panaikintos sumažinus bendrovės kapitalą jų nominaliąja verte (76). Šis konvertavimas bendrovei „LNG Supply“ mokestiniu pasekmių neturėjo. |
| --- | --- |

(49)

Bendrovės „LNG Supply“ 2014 m. finansinėje ataskaitoje nurodyta, kad dalinis ZORA paskolos konvertavimas buvo padalytas „į nominalios sumos dalį ir prieaugio dalį“ (73). Todėl 2014 m. ir nominali ZORA paskolos suma, ir sukauptas ZORA prieaugis buvo sumažinti 193,8 mln. USD (74). 2014 m. rugsėjį bendrovė „LNG Supply“ padidino savo kapitalą 699,9 mln. USD (75), kad grąžintų dalį ZORA LNG paskolos. Buvo išleistos nominalios vertės bendrovės „LNG Supply“ akcijos, kurios po to buvo panaikintos sumažinus bendrovės kapitalą jų nominaliąja verte (76). Šis konvertavimas bendrovei „LNG Supply“ mokestiniu pasekmių neturėjo.

73

74

75

76

| (50) | 2015 m., kai bendrovės „LNG Supply“ padėtis buvo nuostolinga, ZORA paskolos prieaugis tapo neigiamas [650–850] mln. USD sumai, todėl pirmiausia sumažėjo likęs sukauptas ZORA paskolos prieaugis (nuo [450–550] USD) iki 0 USD ir nominali nesumokėta ZORA LNG paskolos vertė sumažėjo iki [200–250] mln. USD (77). |
| --- | --- |

(50)

2015 m., kai bendrovės „LNG Supply“ padėtis buvo nuostolinga, ZORA paskolos prieaugis tapo neigiamas [650–850] mln. USD sumai, todėl pirmiausia sumažėjo likęs sukauptas ZORA paskolos prieaugis (nuo [450–550] USD) iki 0 USD ir nominali nesumokėta ZORA LNG paskolos vertė sumažėjo iki [200–250] mln. USD (77).

77

| (51) | 2016 m. ZORA paskolos prieaugis vėl buvo neigiamas [100–200] mln. USD sumai ir taip dar labiau sumažino nesumokėtą ZORA LNG paskolos vertę iki [100–200] mln. USD (78). |
| --- | --- |

(51)

2016 m. ZORA paskolos prieaugis vėl buvo neigiamas [100–200] mln. USD sumai ir taip dar labiau sumažino nesumokėtą ZORA LNG paskolos vertę iki [100–200] mln. USD (78).

78

2.2.3.7.2.   Bendrovė „LNG Luxembourg“

Bendrovė „LNG Luxembourg“

| (52) | Bendrovės „LNG Luxembourg“ mokesčių deklaracijose nurodyta, kad ZORA LNG paskola išliko nominaliosios vertės (646 mln. USD) iki dalinio jos konvertavimo 2014 m. (79), kaip nurodyta 2008 m. LNG mokesčių sprendime (80). LNG išankstinė sutartis taip pat įtraukta į bendrovės „LNG Luxembourg“ mokesčių deklaraciją kaip to paties dydžio įsipareigojimas (81). |
| --- | --- |

(52)

Bendrovės „LNG Luxembourg“ mokesčių deklaracijose nurodyta, kad ZORA LNG paskola išliko nominaliosios vertės (646 mln. USD) iki dalinio jos konvertavimo 2014 m. (79), kaip nurodyta 2008 m. LNG mokesčių sprendime (80). LNG išankstinė sutartis taip pat įtraukta į bendrovės „LNG Luxembourg“ mokesčių deklaraciją kaip to paties dydžio įsipareigojimas (81).

79

80

81

| (53) | 2014 m. atlikus dalinį konvertavimą, ZORA LNG paskolos (turto) ir LNG išankstinės sutarties (įsipareigojimo) vertė sumažėjo 193,8 mln. USD ir pasiekė 452,2 mln. USD sumą, nepadarydama įtakos pelno (nuostolio) ataskaitai (82). Bendrovė „LNG Luxembourg“ netaikė LIR 22a straipsnio nuostatų. |
| --- | --- |

(53)

2014 m. atlikus dalinį konvertavimą, ZORA LNG paskolos (turto) ir LNG išankstinės sutarties (įsipareigojimo) vertė sumažėjo 193,8 mln. USD ir pasiekė 452,2 mln. USD sumą, nepadarydama įtakos pelno (nuostolio) ataskaitai (82). Bendrovė „LNG Luxembourg“ netaikė LIR 22a straipsnio nuostatų.

82

| (54) | 2015 m., kaip išdėstyta 50 konstatuojamojoje dalyje, dėl neigiamo ZORA paskolos prieaugio, ZORA LNG paskolos vertė sumažėjo [300–600] mln. USD. Todėl bendrovė „LNG Luxembourg“ šia suma sumažino ZORA LNG paskolos vertę ir, tuo pat metu, tokia pačia suma sumažino LNG išankstinės sutarties vertę (83). |
| --- | --- |

(54)

2015 m., kaip išdėstyta 50 konstatuojamojoje dalyje, dėl neigiamo ZORA paskolos prieaugio, ZORA LNG paskolos vertė sumažėjo [300–600] mln. USD. Todėl bendrovė „LNG Luxembourg“ šia suma sumažino ZORA LNG paskolos vertę ir, tuo pat metu, tokia pačia suma sumažino LNG išankstinės sutarties vertę (83).

83

| (55) | 2016 m. buvo atlikti panašūs ZORA LNG paskolos ir LNG išankstinės sutarties pataisymai, kuriais jų vertė buvo sumažinta [100–200] mln. USD (84). |
| --- | --- |

(55)

2016 m. buvo atlikti panašūs ZORA LNG paskolos ir LNG išankstinės sutarties pataisymai, kuriais jų vertė buvo sumažinta [100–200] mln. USD (84).

84

2.2.3.7.3.   Bendrovė „LNG Holding“

Bendrovė „LNG Holding“

| (56) | ZORA paskola yra įtraukta į bendrovės „LNG Holding“ finansinę ataskaitą kaip finansinis turtas (85). Nuo 2012 m. bendrovė „LNG Holding“ į savo mokesčių deklaracijos pagal LIR 166 straipsnį nuo pelno mokesčio atleidžiamų iš kapitalo dalių gautų pajamų kategoriją įtraukė ZORA LNG paskolos nominaliai vertei lygią sumą (86). |
| --- | --- |

(56)

ZORA paskola yra įtraukta į bendrovės „LNG Holding“ finansinę ataskaitą kaip finansinis turtas (85). Nuo 2012 m. bendrovė „LNG Holding“ į savo mokesčių deklaracijos pagal LIR 166 straipsnį nuo pelno mokesčio atleidžiamų iš kapitalo dalių gautų pajamų kategoriją įtraukė ZORA LNG paskolos nominaliai vertei lygią sumą (86).

85

86

| (57) | Remiantis 2014 m. bendrovės „LNG Holding“ mokesčių deklaracija ir metine finansine ataskaita, panaikinus po 2014 m. dalinio ZORA LNG paskolos konvertavimo gautas bendrovės „LNG Supply“ akcijas, buvo gauta 506,2 mln. USD (87) kapitalo prieaugio, kuris nebuvo apmokestintas pagal iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo sistemą (LIR 166 straipsnis). |
| --- | --- |

(57)

Remiantis 2014 m. bendrovės „LNG Holding“ mokesčių deklaracija ir metine finansine ataskaita, panaikinus po 2014 m. dalinio ZORA LNG paskolos konvertavimo gautas bendrovės „LNG Supply“ akcijas, buvo gauta 506,2 mln. USD (87) kapitalo prieaugio, kuris nebuvo apmokestintas pagal iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo sistemą (LIR 166 straipsnis).

87

| (58) | 2015 ir 2016 m. bendrovė „LNG Holding“ įrašė į apskaitą LNG išankstinės sutarties vertės sumažėjimo nuostolio patikslinimą, kuris atitinka ZORA LNG paskolos vertės sumažėjimą dėl neigiamo ZORA prieaugio, kaip išaiškinta 50 ir 51 konstatuojamosiose dalyse (88). Šis vertės sumažėjimas buvo įtrauktas į bendrovės „LNG Holding“ pelno (nuostolio) ataskaitą. |
| --- | --- |

(58)

2015 ir 2016 m. bendrovė „LNG Holding“ įrašė į apskaitą LNG išankstinės sutarties vertės sumažėjimo nuostolio patikslinimą, kuris atitinka ZORA LNG paskolos vertės sumažėjimą dėl neigiamo ZORA prieaugio, kaip išaiškinta 50 ir 51 konstatuojamosiose dalyse (88). Šis vertės sumažėjimas buvo įtrauktas į bendrovės „LNG Holding“ pelno (nuostolio) ataskaitą.

88

2.2.4.   IŠSAMUS GSTM MOKESČIŲ SPRENDIMO APRAŠYMAS

2.2.4.1.   
  GSTM mokesčių sprendime aprašyti sandoriai

GSTM mokesčių sprendime aprašyti sandoriai

| (59) | 2010 m. GSTM mokesčių sprendime nurodyta, kad „Engie“ ketina panaudoti tokią pat struktūrą, kuri buvo aprašyta LNG mokesčių sprendime: GSTM įsigyja finansavimo ir iždo valdymo verslą ir sumoka už jį bendrovės EIL suteikta ZORA GSTM paskola. Konvertavus (89) bendrovė GSTM išleidžia akcijas (toliau – GSTM akcijos), kurias sudaro nominali ZORA paskolos suma pridėjus arba atėmus ZORA paskolos prieaugį. Savo ruožtu, bendrovė EIL ZORA GSTM paskolos investicijas finansuoja su bendrove CEF sudariusi GSTM išankstinę sutartį. Pagal šią sutartį, bendrovė EIL įsipareigoja perleisti GSTM akcijas bendrovei CEF. Bendrovės GSTM akcijų kaina atitinka paskolos ZORA GSTM nominalią sumą (90). |
| --- | --- |

(59)

2010 m. GSTM mokesčių sprendime nurodyta, kad „Engie“ ketina panaudoti tokią pat struktūrą, kuri buvo aprašyta LNG mokesčių sprendime: GSTM įsigyja finansavimo ir iždo valdymo verslą ir sumoka už jį bendrovės EIL suteikta ZORA GSTM paskola. Konvertavus (89) bendrovė GSTM išleidžia akcijas (toliau – GSTM akcijos), kurias sudaro nominali ZORA paskolos suma pridėjus arba atėmus ZORA paskolos prieaugį. Savo ruožtu, bendrovė EIL ZORA GSTM paskolos investicijas finansuoja su bendrove CEF sudariusi GSTM išankstinę sutartį. Pagal šią sutartį, bendrovė EIL įsipareigoja perleisti GSTM akcijas bendrovei CEF. Bendrovės GSTM akcijų kaina atitinka paskolos ZORA GSTM nominalią sumą (90).

89

90

| (60) | 2012 m. GSTM mokesčių sprendimo prašyme pateikta ZORA paskolos mokesčių analizė, visiškai atitinka 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme pateiktą mokesčių analizę išskyrus tai, kad šiame mokesčių sprendime be kitų dalykų numatomas galimas paskolos ZORA GSTM sumos padidinimas ateityje (91). |
| --- | --- |

(60)

2012 m. GSTM mokesčių sprendimo prašyme pateikta ZORA paskolos mokesčių analizė, visiškai atitinka 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme pateiktą mokesčių analizę išskyrus tai, kad šiame mokesčių sprendime be kitų dalykų numatomas galimas paskolos ZORA GSTM sumos padidinimas ateityje (91).

91

2.2.4.2.   
  Šalių pasirašytos sutartys

Šalių pasirašytos sutartys

| (61) | Liuksemburgas pateikė sutarčių, kurios apibendrino GSTM mokesčių sprendime aprašytus „Engie“ įgyvendintus sandorius, kopijas:






  (1) | dokumentas pavadinimu „Pasiūlymas perleisti veiklos sektorių“, 2011 m. gegužės 13 d. pateiktas Liuksemburgo juridinių asmenų registrui (toliau – GSTM perleidimo pasiūlymas) (92). Šiame dokumente nurodyta, kad bendrovė CEF siūlo bendrovei GSTM įsigyti finansavimo ir iždo valdymo verslą už 1 036 912 506,84 EUR sumą. Perleidimo bendrovei GSTM pasiūlyme numatyta, kad bendrovė CEF perduos jai savo veiklos sektorių už bendrovės GSTM vekselį (93); |
| --- | --- | --- |

(61)

Liuksemburgas pateikė sutarčių, kurios apibendrino GSTM mokesčių sprendime aprašytus „Engie“ įgyvendintus sandorius, kopijas:

(1)

dokumentas pavadinimu „Pasiūlymas perleisti veiklos sektorių“, 2011 m. gegužės 13 d. pateiktas Liuksemburgo juridinių asmenų registrui (toliau – GSTM perleidimo pasiūlymas) (92). Šiame dokumente nurodyta, kad bendrovė CEF siūlo bendrovei GSTM įsigyti finansavimo ir iždo valdymo verslą už 1 036 912 506,84 EUR sumą. Perleidimo bendrovei GSTM pasiūlyme numatyta, kad bendrovė CEF perduos jai savo veiklos sektorių už bendrovės GSTM vekselį (93);

92

93

| (2) | dvi privalomos konvertuoti paskolos sutartys, pasirašytos 2011 m. birželio 17 d. ir 2014 m. birželio 30 d. tarp bendrovių EIL ir GSTM (toliau – ZORA GSTM sutartys, bendrai su ZORA LNG sutartimi – ZORA sutartys) (94), kurių turinys beveik nesiskiria (95). Pagal ZORA GSTM sutartis, bendrovė EIL suteikė bendrovei GSTM paskolą (96), grąžinamą bendrovės GSTM išleidžiamomis akcijomis (97). Šios paskolos grąžinimo terminas sueis 2026 m. birželio 17 d. (98) Pasibaigus šiam laikotarpiui, paskola bus konvertuota į akcijas, nebent kuri nors šalis, gavusi rašytinį kitos šalies sutikimą, konvertavimą bus atlikusi anksčiau (99). Paskolos „emisijos kaina“ yra 1 036 912 507 EUR (100). Konvertavimo kaina bus lygi „emisijos kainai“, pridėjus konvertavimo datai sukauptą ZORA paskolos prieaugį (101); |
| --- | --- |

(2)

dvi privalomos konvertuoti paskolos sutartys, pasirašytos 2011 m. birželio 17 d. ir 2014 m. birželio 30 d. tarp bendrovių EIL ir GSTM (toliau – ZORA GSTM sutartys, bendrai su ZORA LNG sutartimi – ZORA sutartys) (94), kurių turinys beveik nesiskiria (95). Pagal ZORA GSTM sutartis, bendrovė EIL suteikė bendrovei GSTM paskolą (96), grąžinamą bendrovės GSTM išleidžiamomis akcijomis (97). Šios paskolos grąžinimo terminas sueis 2026 m. birželio 17 d. (98) Pasibaigus šiam laikotarpiui, paskola bus konvertuota į akcijas, nebent kuri nors šalis, gavusi rašytinį kitos šalies sutikimą, konvertavimą bus atlikusi anksčiau (99). Paskolos „emisijos kaina“ yra 1 036 912 507 EUR (100). Konvertavimo kaina bus lygi „emisijos kainai“, pridėjus konvertavimo datai sukauptą ZORA paskolos prieaugį (101);

94

95

96

97

98

99

100

101

| (3) | 2011 m. birželio 17 d. tarp bendrovių CEF ir EIL sudaryta iš anksto apmokėta išankstinė akcijų pirkimo sutartis (GSTM išankstinė sutartis) (102). Pagal šią sutartį bendrovė CEF įsigyja iš bendrovės EIL visas jos teises į bendrovės GSTM akcijas už sumą, atitinkančią ZORA GSTM paskolos „emisijos kainą“ (103). Bendrovės GSTM akcijos jų išleidimo dieną bus perleistos bendrovei CEF (104). |
| --- | --- |

(3)

2011 m. birželio 17 d. tarp bendrovių CEF ir EIL sudaryta iš anksto apmokėta išankstinė akcijų pirkimo sutartis (GSTM išankstinė sutartis) (102). Pagal šią sutartį bendrovė CEF įsigyja iš bendrovės EIL visas jos teises į bendrovės GSTM akcijas už sumą, atitinkančią ZORA GSTM paskolos „emisijos kainą“ (103). Bendrovės GSTM akcijos jų išleidimo dieną bus perleistos bendrovei CEF (104).

102

103

104

2.2.4.3.   
  Bendrovės GSTM apmokestinimo tvarka

Bendrovės GSTM apmokestinimo tvarka

| (62) | Liuksemburgo administracijos patvirtintame 2010 m. GSTM sprendimo prašyme nurodyta, kad bendrovės GSTM apmokestinamosios metinės pajamos bus lygios su Liuksemburgo mokesčių administratoriumi sutartai maržai (toliau – GSTM marža). Todėl bendrovei GSTM bus taikomas tik šios maržos apmokestinimas. Skirtumas tarp bendrovės GSTM faktiškai uždirbto pelno ir GSTM maržos (ZORA paskolos prieaugis) laikomas su ZORA GSTM paskola susijusiomis atskaitytinomis išlaidomis (105). |
| --- | --- |

(62)

Liuksemburgo administracijos patvirtintame 2010 m. GSTM sprendimo prašyme nurodyta, kad bendrovės GSTM apmokestinamosios metinės pajamos bus lygios su Liuksemburgo mokesčių administratoriumi sutartai maržai (toliau – GSTM marža). Todėl bendrovei GSTM bus taikomas tik šios maržos apmokestinimas. Skirtumas tarp bendrovės GSTM faktiškai uždirbto pelno ir GSTM maržos (ZORA paskolos prieaugis) laikomas su ZORA GSTM paskola susijusiomis atskaitytinomis išlaidomis (105).

105

| (63) | GSTM marža yra nustatyta 2010 m. GSTM sprendimo prašyme ir jos suma atitinka „[1/(50–100)%] jos bendrojo turto, įskaitant įprastai skolinantis finansuojamą turtą, pagrindinės vertės dydžio bendrąją grynąją maržą“ (106). 2010 m. GSTM sprendimo prašyme laikoma, kad GSTM marža atitinka įprastų rinkos sąlygų principą (107). |
| --- | --- |

(63)

GSTM marža yra nustatyta 2010 m. GSTM sprendimo prašyme ir jos suma atitinka „[1/(50–100)%] jos bendrojo turto, įskaitant įprastai skolinantis finansuojamą turtą, pagrindinės vertės dydžio bendrąją grynąją maržą“ (106). 2010 m. GSTM sprendimo prašyme laikoma, kad GSTM marža atitinka įprastų rinkos sąlygų principą (107).

106

107

| (64) | 2012 m. GSTM sprendimo prašyme yra numatyta galimybė keisti GSTM maržą. Jame nurodyta, kad maržos suma „bus nustatyta vėliau pateiktuose „APA letter“ (raštuose dėl išankstinės kainodaros tvarkos) ir „TP [transfer pricing] report [sandorių kainodaros ataskaitoje]“ (108) 2011 m. bendrovės GSTM metinėje finansinėje ataskaitoje (109) nurodyta, kad GSTM marža nuo 2012 m. sausio 1 d. buvo pakeista įsigaliojus 2011 m. sausio 28 d. administraciniams aplinkraščiui dėl finansavimo grupės viduje sandorių (toliau – aplinkraštis 164/2) (110). Šiuo aplinkraščiu reikalaujama pateikti kiekvieno prašymo priimti išankstinį mokesčių sprendimą, kuriuo būtų patvirtinta finansavimo grupės viduje sandorių kainodara (tokia kaip GSTM marža) sandorių kainodaros tyrimą (111). Todėl 2012 m. liepos 11 d. ir 2013 m. lapkričio 11 d. raštais mokesčių patarėjas pateikė du išankstinio mokesčių sprendimo prašymus kartu su sandorių kainodaros tyrimais GSTM maržai nustatyti (112). Liuksemburgo teigimu, šių išankstinio mokesčių sprendimo prašymų Liuksemburgo mokesčių administratorius nepatvirtino. Kitaip tariant, Liuksemburgo mokesčių administratorius nepriėmė išankstinio mokesčių sprendimo, patvirtinančio 2012 m. liepos 11 d. ir 2013 m. lapkričio 11 d. raštais mokesčių patarėjo pasiūlytą GSTM maržos sumą (113). |
| --- | --- |

(64)

2012 m. GSTM sprendimo prašyme yra numatyta galimybė keisti GSTM maržą. Jame nurodyta, kad maržos suma „bus nustatyta vėliau pateiktuose „APA letter“ (raštuose dėl išankstinės kainodaros tvarkos) ir „TP [transfer pricing] report [sandorių kainodaros ataskaitoje]“ (108) 2011 m. bendrovės GSTM metinėje finansinėje ataskaitoje (109) nurodyta, kad GSTM marža nuo 2012 m. sausio 1 d. buvo pakeista įsigaliojus 2011 m. sausio 28 d. administraciniams aplinkraščiui dėl finansavimo grupės viduje sandorių (toliau – aplinkraštis 164/2) (110). Šiuo aplinkraščiu reikalaujama pateikti kiekvieno prašymo priimti išankstinį mokesčių sprendimą, kuriuo būtų patvirtinta finansavimo grupės viduje sandorių kainodara (tokia kaip GSTM marža) sandorių kainodaros tyrimą (111). Todėl 2012 m. liepos 11 d. ir 2013 m. lapkričio 11 d. raštais mokesčių patarėjas pateikė du išankstinio mokesčių sprendimo prašymus kartu su sandorių kainodaros tyrimais GSTM maržai nustatyti (112). Liuksemburgo teigimu, šių išankstinio mokesčių sprendimo prašymų Liuksemburgo mokesčių administratorius nepatvirtino. Kitaip tariant, Liuksemburgo mokesčių administratorius nepriėmė išankstinio mokesčių sprendimo, patvirtinančio 2012 m. liepos 11 d. ir 2013 m. lapkričio 11 d. raštais mokesčių patarėjo pasiūlytą GSTM maržos sumą (113).

108

109

110

111

112

113

| (65) | 2010 m. GSTM sprendimo prašyme taip pat nurodyta, kad „sunkiai įsivaizduojamu atveju, jei pateikimas apskaitoje ne visiškai atitiktų pagal ZORA sutartį prisiimtus įsipareigojimus, iš to gautas pelnas ar patirti nuostoliai, pateikti metinėje finansinėje ataskaitoje, neturėtų jokios įtakos anksčiau aptartai mokesčių situacijai“ (114). |
| --- | --- |

(65)

2010 m. GSTM sprendimo prašyme taip pat nurodyta, kad „sunkiai įsivaizduojamu atveju, jei pateikimas apskaitoje ne visiškai atitiktų pagal ZORA sutartį prisiimtus įsipareigojimus, iš to gautas pelnas ar patirti nuostoliai, pateikti metinėje finansinėje ataskaitoje, neturėtų jokios įtakos anksčiau aptartai mokesčių situacijai“ (114).

114

| (66) | Kitaip tariant, iki ZORA GSTM paskolos konvertavimo bendrovės GSTM metinės apmokestinamosios pajamos apsiriboja GSTM marža. Paskolos ZORA GSTM konvertavimas neturės jokio poveikio apmokestinamosioms bendrovės GSTM pajamoms. |
| --- | --- |

(66)

Kitaip tariant, iki ZORA GSTM paskolos konvertavimo bendrovės GSTM metinės apmokestinamosios pajamos apsiriboja GSTM marža. Paskolos ZORA GSTM konvertavimas neturės jokio poveikio apmokestinamosioms bendrovės GSTM pajamoms.

2.2.4.4.   
  Bendrovės EIL apmokestinimo tvarka

Bendrovės EIL apmokestinimo tvarka

| (67) | Bendrovei EIL patvirtinta apmokestinimo tvarka nesiskiria nuo aprašytos bendrovės „LNG Luxembourg“ apmokestinimo tvarkos (115) ir yra pagrįsta tokiais pačiais argumentais (116). Todėl visą ZORA GSTM paskolos laikotarpį bendrovė EIL gali rinktis nepripažinti jokių apmokestinamųjų pajamų ir jokių neapmokestinamųjų išlaidų. Atlikus konvertavimą ir bendrovei EIL pasirinkus taikyti LIR 22a straipsnyje numatytą nukrypti leidžiančią sistemą, ji apskaitoje nepripažins jokių pajamų (117), todėl neturės mokėti pelno mokesčio (118). Kaip buvo anksčiau paaiškinta 76 konstatuojamojoje dalyje, bendrovė LNG pasirinko apskaityti paskolą ZORA GSTM jos balansine verte. |
| --- | --- |

(67)

Bendrovei EIL patvirtinta apmokestinimo tvarka nesiskiria nuo aprašytos bendrovės „LNG Luxembourg“ apmokestinimo tvarkos (115) ir yra pagrįsta tokiais pačiais argumentais (116). Todėl visą ZORA GSTM paskolos laikotarpį bendrovė EIL gali rinktis nepripažinti jokių apmokestinamųjų pajamų ir jokių neapmokestinamųjų išlaidų. Atlikus konvertavimą ir bendrovei EIL pasirinkus taikyti LIR 22a straipsnyje numatytą nukrypti leidžiančią sistemą, ji apskaitoje nepripažins jokių pajamų (117), todėl neturės mokėti pelno mokesčio (118). Kaip buvo anksčiau paaiškinta 76 konstatuojamojoje dalyje, bendrovė LNG pasirinko apskaityti paskolą ZORA GSTM jos balansine verte.

115

116

117

118

2.2.4.5.   
  Bendrovės CEF apmokestinimo tvarka

Bendrovės CEF apmokestinimo tvarka

| (68) | Bendrovei CEF patvirtinta apmokestinimo tvarka nesiskiria nuo aprašytos bendrovės „LNG Holding“ apmokestinimo tvarkos (119). Todėl iki ZORA paskolos konvertavimo bendrovė CEF nepripažįsta jokių apmokestinamųjų pajamų ir jokių neapmokestinamųjų išlaidų (120). |
| --- | --- |

(68)

Bendrovei CEF patvirtinta apmokestinimo tvarka nesiskiria nuo aprašytos bendrovės „LNG Holding“ apmokestinimo tvarkos (119). Todėl iki ZORA paskolos konvertavimo bendrovė CEF nepripažįsta jokių apmokestinamųjų pajamų ir jokių neapmokestinamųjų išlaidų (120).

119

120

| (69) | 2010 m. GSTM sprendimo prašyme taip pat prašoma patvirtinti, kad „remiantis LIR 166 straipsniu, pagal išankstinę sutartį bendrovės CEF įsigyta kapitalo dalis bus laikoma tiesioginiu bendrovės GSTM kapitalo valdymu
  nuo išankstinės sutarties sudarymo momento
  “ (121). Todėl bendrovė CEF bus atleista nuo su bendrovės GSTM akcijų turėjimu susijusių apmokestinamųjų pajamų apmokestinimo, jei bus tenkinamos LIR 166 straipsnio sąlygos. |
| --- | --- |

(69)

2010 m. GSTM sprendimo prašyme taip pat prašoma patvirtinti, kad „remiantis LIR 166 straipsniu, pagal išankstinę sutartį bendrovės CEF įsigyta kapitalo dalis bus laikoma tiesioginiu bendrovės GSTM kapitalo valdymu
  nuo išankstinės sutarties sudarymo momento
  “ (121). Todėl bendrovė CEF bus atleista nuo su bendrovės GSTM akcijų turėjimu susijusių apmokestinamųjų pajamų apmokestinimo, jei bus tenkinamos LIR 166 straipsnio sąlygos.

nuo išankstinės sutarties sudarymo momento

121

2.2.4.6.   
  GSTM sprendimo įgyvendinimas

GSTM sprendimo įgyvendinimas

| (70) | Liuksemburgo pateiktose mokesčių deklaracijose matyti GSTM sprendimuose aprašytuose sandoriuose dalyvavusioms bendrovėms Liuksemburgo sudarytos mokestinės sąlygos. |
| --- | --- |

(70)

Liuksemburgo pateiktose mokesčių deklaracijose matyti GSTM sprendimuose aprašytuose sandoriuose dalyvavusioms bendrovėms Liuksemburgo sudarytos mokestinės sąlygos.

2.2.4.6.1.   Bendrovė GSTM

Bendrovė GSTM

| (71) | 2012 m. bendrovės GSTM metinėje finansinėje ataskaitoje nurodyta, kad bendrovė EIL „nuo 2011 m. birželio 17 d. 15 metų suteikė privalomą konvertuoti 1 036 912 506,84 EUR paskolą [bendrovei GSTM]“ (122). |
| --- | --- |

(71)

2012 m. bendrovės GSTM metinėje finansinėje ataskaitoje nurodyta, kad bendrovė EIL „nuo 2011 m. birželio 17 d. 15 metų suteikė privalomą konvertuoti 1 036 912 506,84 EUR paskolą [bendrovei GSTM]“ (122).

122

| (72) | ZORA GSTM paskola bendrovės GSTM mokesčių deklaracijose buvo įrašyta į balanso įsipareigojimų dalį ir jos suma yra lygi nominaliai paskolos ZORA sumai (1 036 912 506,84 EUR). Ši suma liko nepakitusi (123). |
| --- | --- |

(72)

ZORA GSTM paskola bendrovės GSTM mokesčių deklaracijose buvo įrašyta į balanso įsipareigojimų dalį ir jos suma yra lygi nominaliai paskolos ZORA sumai (1 036 912 506,84 EUR). Ši suma liko nepakitusi (123).

123

| (73) | Kiekvienais metais į bendrovės GSTM balanso įsipareigojimų dalį buvo įrašoma metinio ZORA paskolos prieaugio dydžio suma, kaip bendrovės GSTM finansinė skola (124) ir ją atitinkančios išlaidos įtraukiamos į pelno (nuostolio) ataskaitą. (125). Todėl ši suma tokiu būdu buvo atskaitoma iš apmokestinamųjų bendrovės GSTM pajamų. Į 2011–2015 m. bendrovės GSTM mokesčių deklaracijas įtrauktas ZORA paskolos prieaugis yra nurodytas toliau esančioje 2 lentelėje. Kaip numatyta 2010 m. GSTM mokesčių sprendime, bendrovė apmokestinama GSTM marža.

  2 lentelė


  Sukauptas ZORA paskolos prieaugis, nurodytas bendrovės GSTM mokesčių deklaracijose | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sukauptas ZORA prieaugis (mln. EUR) | 44,9 | [100–150] | [300–350] | [450–500] | [600–650] | [600–900] |

(73)

Kiekvienais metais į bendrovės GSTM balanso įsipareigojimų dalį buvo įrašoma metinio ZORA paskolos prieaugio dydžio suma, kaip bendrovės GSTM finansinė skola (124) ir ją atitinkančios išlaidos įtraukiamos į pelno (nuostolio) ataskaitą. (125). Todėl ši suma tokiu būdu buvo atskaitoma iš apmokestinamųjų bendrovės GSTM pajamų. Į 2011–2015 m. bendrovės GSTM mokesčių deklaracijas įtrauktas ZORA paskolos prieaugis yra nurodytas toliau esančioje 2 lentelėje. Kaip numatyta 2010 m. GSTM mokesčių sprendime, bendrovė apmokestinama GSTM marža.

124

125

2 lentelė

2 lentelė

Sukauptas ZORA paskolos prieaugis, nurodytas bendrovės GSTM mokesčių deklaracijose

Sukauptas ZORA paskolos prieaugis, nurodytas bendrovės GSTM mokesčių deklaracijose

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Sukauptas ZORA prieaugis (mln. EUR)

44,9

[100–150]

[300–350]

[450–500]

[600–650]

[600–900]

| (74) | Toliau esančiame 3 paveiksle pateiktas 2011 m. ataskaitinio laikotarpio GSTM maržos apskaičiavimas (126). „Grynosios pajamos iki mokesčių ir ZORA prieaugio atskaitymo“ siekė 45 522 581,00 EUR. apmokestinamosios bendrovės GSTM pajamos buvo apskaičiuojamos pagal formulę [1/(50–100)%] viso vidutinio bendrovės turto 2011 m., kuris siekė 3,7 mlrd. EUR. Tokiu būdu apskaičiuotos apmokestinamosios bendrovės GSTM pajamos siekė [500 000–600 000] EUR sumą (prie kurios pridedama „atlygiu už turtą“ pavadinta [6 000–11 000] EUR dydžio suma). Šios sumos ir „grynųjų pajamų iki mokesčių ir ZORA prieaugio atskaitymo“ skirtumas yra 44,9 mln. EUR suma, mokesčių deklaracijoje įrašyta kaip atskaitytinas ZORA paskolos prieaugis.

  3 paveikslas


  Bendrovės GSTM 2011 m. apmokestinamųjų pajamų apskaičiavimas, pateiktas 2011 m. mokesčių deklaracijos 3 priede











  Visas turtas | Nuo | Iki | Dienų skaičius | Vidurkis (*1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 691 871 776 | 2.5.2011 | 31.12.2011 | 244 | 3 729 884 433 |
| |
| Iš viso įsiskolinimų už turtą | 3 729 202 241 |
| Grynosios pajamos iki mokesčių ir iki „Zora“ prieaugio | [45 000 000 -50 000 000 ] |
| Grynosios kapitalo pajamos iki mokesčių ir iki „Zora“ prieaugio | 8 326 |
| Grynosios įsiskolinimo už turtą pajamos iki mokesčių ir iki „Zora“ prieaugio | [45 000 000 -50 000 000 ] |
| Iš viso | [45 000 000 -50 000 000 ] |
| [1 / (50–100)%] marža | [550 000 -600 000 ] |
| Atlygis už kapitalą | |
| Atlygis už įsiskolinimą už turtą ([1 / (50–100)%] marža) | [550 000 -600 000 ] |
| Bendra grynoji marža | [550 000 -600 000 ] |
| Marža jau buvo įtraukta į metinę finansinę ataskaitą, tikslinti nereikia. |
| Apmokestinamosios sumos apskaičiavimas | EUR |
| Mokestinių metų rezultatas | 420 802 |
| Pridėti mokesčius | [150 000 -200 000 ] |
| Apmokestinamoji suma | [550 000 -600 000 ] |
| Įmonių pajamų mokestis | [100 000 -150 000 ] |

(74)

Toliau esančiame 3 paveiksle pateiktas 2011 m. ataskaitinio laikotarpio GSTM maržos apskaičiavimas (126). „Grynosios pajamos iki mokesčių ir ZORA prieaugio atskaitymo“ siekė 45 522 581,00 EUR. apmokestinamosios bendrovės GSTM pajamos buvo apskaičiuojamos pagal formulę [1/(50–100)%] viso vidutinio bendrovės turto 2011 m., kuris siekė 3,7 mlrd. EUR. Tokiu būdu apskaičiuotos apmokestinamosios bendrovės GSTM pajamos siekė [500 000–600 000] EUR sumą (prie kurios pridedama „atlygiu už turtą“ pavadinta [6 000–11 000] EUR dydžio suma). Šios sumos ir „grynųjų pajamų iki mokesčių ir ZORA prieaugio atskaitymo“ skirtumas yra 44,9 mln. EUR suma, mokesčių deklaracijoje įrašyta kaip atskaitytinas ZORA paskolos prieaugis.

126

Grynosios pajamos iki mokesčių ir ZORA prieaugio atskaitymo

grynųjų pajamų iki mokesčių ir ZORA prieaugio atskaitymo

3 paveikslas

3 paveikslas

Bendrovės GSTM 2011 m. apmokestinamųjų pajamų apskaičiavimas, pateiktas 2011 m. mokesčių deklaracijos 3 priede

Bendrovės GSTM 2011 m. apmokestinamųjų pajamų apskaičiavimas, pateiktas 2011 m. mokesčių deklaracijos 3 priede

Visas turtas

Nuo

Iki

Dienų skaičius

Vidurkis (*1)

*1

8 691 871 776

2.5.2011

31.12.2011

244

3 729 884 433

Iš viso įsiskolinimų už turtą

3 729 202 241

Grynosios pajamos iki mokesčių ir iki „Zora“ prieaugio

[45 000 000 -50 000 000 ]

Grynosios kapitalo pajamos iki mokesčių ir iki „Zora“ prieaugio

8 326

Grynosios įsiskolinimo už turtą pajamos iki mokesčių ir iki „Zora“ prieaugio

[45 000 000 -50 000 000 ]

Iš viso

[45 000 000 -50 000 000 ]

[1 / (50–100)%] marža

[550 000 -600 000 ]

Atlygis už kapitalą

Atlygis už įsiskolinimą už turtą ([1 / (50–100)%] marža)

[550 000 -600 000 ]

Bendra grynoji marža

[550 000 -600 000 ]

Marža jau buvo įtraukta į metinę finansinę ataskaitą, tikslinti nereikia.

Apmokestinamosios sumos apskaičiavimas

EUR

Mokestinių metų rezultatas

420 802

Pridėti mokesčius

[150 000 -200 000 ]

Apmokestinamoji suma

[550 000 -600 000 ]

Įmonių pajamų mokestis

[100 000 -150 000 ]

| (75) | Bendrovės GSTM mokesčių deklaracijose matyti, kad, kaip nurodyta anksčiau (127), po 2011 m. GSTM marža pasikeitė. Kaip parodyta 4 paveiksle, 2012 ir 2013 m. GSTM marža nebuvo nustatyta [1/(50–100)%] turto vertės, kaip iš pradžių buvo numatyta 2010 m. GSTM sprendimo prašyme, o [0–1 %] įsiskolinimų už turtą vertės (128). 2014 m. GSTM marža buvo nustatyta [0–1 %] visų paskolų ir skolų sumos. Iš mokesčių deklaracijų matyti, kad tų metų GSTM marža buvo apskaičiuota 2012 m. liepos 11 d. ir 2013 m. lapkričio 11 d. (129) išankstinių mokesčių sprendimų prašymuose, kurių, kaip nurodyta 64 konstatuojamojoje dalyje, Liuksemburgo mokesčių administratorius nepatenkino, nurodyta tvarka.

  4 paveikslas


  Bendrovės GSTM apmokestinamųjų pajamų apskaičiavimas pagal 2010 m. ir 2012 m. išankstinius mokesčių sprendimus, pateiktas 2012 m. mokesčių deklaracijos 3 priede

  2012 m. įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaracijos ir 2013 m. sausio 1 d. turto deklaracijos priedai, kuriuos pateikė:
  bendrovė „GDF SUEZ Treasury Management S.à r.l“, mokesčio mokėtojo numeris: 2011 2416 545






  3 priedas | STAW/NGOK |
| --- | --- | --- |

(75)

Bendrovės GSTM mokesčių deklaracijose matyti, kad, kaip nurodyta anksčiau (127), po 2011 m. GSTM marža pasikeitė. Kaip parodyta 4 paveiksle, 2012 ir 2013 m. GSTM marža nebuvo nustatyta [1/(50–100)%] turto vertės, kaip iš pradžių buvo numatyta 2010 m. GSTM sprendimo prašyme, o [0–1 %] įsiskolinimų už turtą vertės (128). 2014 m. GSTM marža buvo nustatyta [0–1 %] visų paskolų ir skolų sumos. Iš mokesčių deklaracijų matyti, kad tų metų GSTM marža buvo apskaičiuota 2012 m. liepos 11 d. ir 2013 m. lapkričio 11 d. (129) išankstinių mokesčių sprendimų prašymuose, kurių, kaip nurodyta 64 konstatuojamojoje dalyje, Liuksemburgo mokesčių administratorius nepatenkino, nurodyta tvarka.

127

128

129

4 paveikslas

4 paveikslas

Bendrovės GSTM apmokestinamųjų pajamų apskaičiavimas pagal 2010 m. ir 2012 m. išankstinius mokesčių sprendimus, pateiktas 2012 m. mokesčių deklaracijos 3 priede

Bendrovės GSTM apmokestinamųjų pajamų apskaičiavimas pagal 2010 m. ir 2012 m. išankstinius mokesčių sprendimus, pateiktas 2012 m. mokesčių deklaracijos 3 priede

2012 m. įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaracijos ir 2013 m. sausio 1 d. turto deklaracijos priedai, kuriuos pateikė:

bendrovė „GDF SUEZ Treasury Management S.à r.l“, mokesčio mokėtojo numeris: 2011 2416 545

3 priedas

STAW/NGOK

Aiškinamosios pastabos

Bendroji informacija

Remiamasi mokesčių patarėjo 2010 m. vasario 9 d. ir 2012 m. birželio 15 d. raštais.

Finansavimo veiklos marža

Finansavimo veiklos marža

Remiamasi mokesčių patarėjo 2012 m. liepos 11 d. ir 2013 m. lapkričio 11 d. išankstiniais susitarimais dėl sandorių kainodaros (APA).

Finansavimo veiklos marža apskaičiuojama tokiu būdu:

| Vidutinė įsiskolinimų už turtą suma (*) | Nuo | Iki | Dienos | % (**) | Marža |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [9 000 000 000 -10 000 000 000 ] | 1/1/2012 | 31/12/2012 | 366 | 4,2 bps | [3 000 000 -4 000 000 ] |
| Iš viso | | | 366 | | |

Vidutinė įsiskolinimų už turtą suma (*)

Nuo

Iki

Dienos

% (**)

Marža

[9 000 000 000 -10 000 000 000 ]

1/1/2012

31/12/2012

366

4,2 bps

[3 000 000 -4 000 000 ]

Iš viso

366

Rizikos kapitalo grąža

Rizikos kapitalo grąža

| Vidutinis kapitalas (*) | Nuo | Iki | Dienos | Rizikos kapitalo grąža |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [2 000 000 -3 000 000 ] | 1/1/2012 | 31/12/2012 | 366 | [20 000 -30 000 ] |
| Iš viso | | | 366 | |

Vidutinis kapitalas (*)

Nuo

Iki

Dienos

Rizikos kapitalo grąža

[2 000 000 -3 000 000 ]

1/1/2012

31/12/2012

366

[20 000 -30 000 ]

Iš viso

366

„Zora“ prieaugio apskaičiavimas

„Zora“ prieaugio apskaičiavimas

| Grynosios pajamos iki mokesčių ir iki „Zora“ prieaugio | [100 000 000 -150 000 000 ] |
| --- | --- |
| Atimti: kapitalo grąžą | [20 000 -30 000 ] |
| Atimti: mažiausią maržą | [3 000 000 -4 000 000 ] |
| „Zora“ prieaugis | [100 000 000 -150 000 000 ] |
| Apskaitoje nurodyta „Zora“ prieaugio suma neatitinka nurodytosios APA (yra mažesnė). Todėl mokestinėje balanso ataskaitoje ir mokestinėje pelno (nuostolio) ataskaitoje buvo atliktas [40 000 – 50 000 ] EUR tikslinimas, kuris atsispindėjo 2013 m. veiklos apskaitoje. |
| (*) | Apskaičiuota kas mėnesį. |

Grynosios pajamos iki mokesčių ir iki „Zora“ prieaugio

[100 000 000 -150 000 000 ]

Atimti: kapitalo grąžą

[20 000 -30 000 ]

Atimti: mažiausią maržą

[3 000 000 -4 000 000 ]

„Zora“ prieaugis

[100 000 000 -150 000 000 ]

Apskaitoje nurodyta „Zora“ prieaugio suma neatitinka nurodytosios APA (yra mažesnė). Todėl mokestinėje balanso ataskaitoje ir mokestinėje pelno (nuostolio) ataskaitoje buvo atliktas [40 000 – 50 000 ] EUR tikslinimas, kuris atsispindėjo 2013 m. veiklos apskaitoje.

(*)

Apskaičiuota kas mėnesį.

| (**) | Remiamasi APA numatytais sandorių kainodaros tyrimais. |
| --- | --- |

(**)

Remiamasi APA numatytais sandorių kainodaros tyrimais.

2.2.4.6.2.   Bendrovė EIL

Bendrovė EIL

| (76) | Bendrovės EIL apskaitoje ZORA GSTM paskolos vertė buvo išlaikoma nominalaus dydžio, būtent 1 036 912 507 EUR (130), pagal GSTM sprendime suteiktą galimybę (131). |
| --- | --- |

(76)

Bendrovės EIL apskaitoje ZORA GSTM paskolos vertė buvo išlaikoma nominalaus dydžio, būtent 1 036 912 507 EUR (130), pagal GSTM sprendime suteiktą galimybę (131).

130

131

2.2.4.6.3.   Bendrovė CEF

Bendrovė CEF

| (77) | Galiausiai, bendrovė CEF į savo mokesčių deklaracijoje pagal LIR 166 straipsnį nuo pelno mokesčio atleidžiamų iš kapitalo dalių gautų pajamų kapitalo dalių kategoriją įtraukė turimą ZORA GSTM paskolos nominaliai vertei lygią bendrovės GSTM kapitalo dalį (132). |
| --- | --- |

(77)

Galiausiai, bendrovė CEF į savo mokesčių deklaracijoje pagal LIR 166 straipsnį nuo pelno mokesčio atleidžiamų iš kapitalo dalių gautų pajamų kapitalo dalių kategoriją įtraukė turimą ZORA GSTM paskolos nominaliai vertei lygią bendrovės GSTM kapitalo dalį (132).

132

2.3.   TAIKOMOS NACIONALINĖS TEISINĖS SISTEMOS APRAŠYMAS

TAIKOMOS NACIONALINĖS TEISINĖS SISTEMOS APRAŠYMAS

2.3.1.   PAGRINDINIŲ LIUKSEMBURGO PELNO MOKESČIO SISTEMOS PRINCIPŲ APRAŠYMAS

| (78) | Liuksemburge bendrovės apmokestinamos pagal bendrosios teisės taisykles, išdėstytas šalies pajamų mokesčio įstatyme (LIR). Pagal LIR 159 straipsnį, bendrovės, kurios mokesčių tikslais reziduoja Liuksemburge, turi mokėti pelno mokestį nuo visų savo pajamų (133). LIR 163 straipsnyje numatyta, kad Liuksemburgo pelno mokestis yra mokamas nuo per konkrečius metus mokesčių mokėtojo gautų apmokestinamųjų pajamų (134). Iki 2013 visos bendrovės Liuksemburgo pelno mokesčio mokėtojos mokėjo 28,80 % apmokestinamojo pelno dydžio pelno mokestį (135). Nuo 2013 m., standartinis pelno mokesčio dydis yra 29,22 %. |
| --- | --- |

(78)

Liuksemburge bendrovės apmokestinamos pagal bendrosios teisės taisykles, išdėstytas šalies pajamų mokesčio įstatyme (LIR). Pagal LIR 159 straipsnį, bendrovės, kurios mokesčių tikslais reziduoja Liuksemburge, turi mokėti pelno mokestį nuo visų savo pajamų (133). LIR 163 straipsnyje numatyta, kad Liuksemburgo pelno mokestis yra mokamas nuo per konkrečius metus mokesčių mokėtojo gautų apmokestinamųjų pajamų (134). Iki 2013 visos bendrovės Liuksemburgo pelno mokesčio mokėtojos mokėjo 28,80 % apmokestinamojo pelno dydžio pelno mokestį (135). Nuo 2013 m., standartinis pelno mokesčio dydis yra 29,22 %.

133

134

135

| (79) | LIR 18 str. pirmoje pastraipoje nustatytas mokesčius mokančios įmonės metinio pelno apskaičiavimo metodas: „Pelnas apskaičiuojamas kaip grynojo turto ataskaitinio laikotarpio pabaigoje ir grynojo turto ataskaitinio laikotarpio pradžioje skirtumas, kurį didina įmonės pinigų arba kito turto išėmimas per ataskaitinį laikotarpį mokesčių mokėtojo asmeninėms reikmėms arba bet kurioms kitoms reikmėms, kurios nėra skirtos bendrovės interesams, ir mažina papildomi įnašai, atlikti per ataskaitinį laikotarpį“. |
| --- | --- |

(79)

LIR 18 str. pirmoje pastraipoje nustatytas mokesčius mokančios įmonės metinio pelno apskaičiavimo metodas: „Pelnas apskaičiuojamas kaip grynojo turto ataskaitinio laikotarpio pabaigoje ir grynojo turto ataskaitinio laikotarpio pradžioje skirtumas, kurį didina įmonės pinigų arba kito turto išėmimas per ataskaitinį laikotarpį mokesčių mokėtojo asmeninėms reikmėms arba bet kurioms kitoms reikmėms, kurios nėra skirtos bendrovės interesams, ir mažina papildomi įnašai, atlikti per ataskaitinį laikotarpį“.

| (80) | LIR 23 str. išaiškinta, kad grynojo turto vertinimas turi atitikti bendrąsias apskaitos taisykles ir principus (136). |
| --- | --- |

(80)

LIR 23 str. išaiškinta, kad grynojo turto vertinimas turi atitikti bendrąsias apskaitos taisykles ir principus (136).

136

| (81) | LIR 40 straipsnyje nustatytas prekybos balanso susiejimo su mokestiniu balansu principas. Remiantis šiuo principu, metines apmokestinamąsias pajamas nustatantis mokestinis balansas turi sutapti su prekybos balansu, išskyrus atvejus, kai taikoma konkreti mokesčių taisyklė, nurodanti įvardyti skirtingas vertes (137). |
| --- | --- |

(81)

LIR 40 straipsnyje nustatytas prekybos balanso susiejimo su mokestiniu balansu principas. Remiantis šiuo principu, metines apmokestinamąsias pajamas nustatantis mokestinis balansas turi sutapti su prekybos balansu, išskyrus atvejus, kai taikoma konkreti mokesčių taisyklė, nurodanti įvardyti skirtingas vertes (137).

137

2.3.2.   IŠ KAPITALO DALIŲ GAUTŲ PAJAMŲ NEAPMOKESTINIMO IR PASKIRSTYTO PELNO APMOKESTINIMO SISTEMA

| (82) | LIR 97 str. pirmoje pastraipoje nurodoma, kad pajamas iš investuoto kapitalo sudaro turimų bendrovių akcijų ar kitų kapitalo dalių dividendai, pelno dalys ir kitas paskirstytas pelnas (138). |
| --- | --- |

(82)

LIR 97 str. pirmoje pastraipoje nurodoma, kad pajamas iš investuoto kapitalo sudaro turimų bendrovių akcijų ar kitų kapitalo dalių dividendai, pelno dalys ir kitas paskirstytas pelnas (138).

138

| (83) | Kalbant apie dividendų ir kitų iš kapitalo dalių gautų pajamų apmokestinimą, LIR 166 straipsniu Liuksemburge įvedama „iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo sistema“. Remiantis šia sistema, nuo pelno mokesčio, mokesčio prie pajamų šaltinio ir grynojo turto mokesčio atleidžiamos tam tikrus kriterijus atitinkančių subjektų turimos kapitalo dalys. Liuksemburgo Valstybės Taryba savo nuomonėje dėl įstatymo, kuriuo ši nuostata įtraukiama į LIR, projekto nurodė, kad teisingo apmokestinimo ir ekonomikos sumetimais ši sistema yra pagrįsta siekiant išvengti trigubo apmokestinimo (139). |
| --- | --- |

(83)

Kalbant apie dividendų ir kitų iš kapitalo dalių gautų pajamų apmokestinimą, LIR 166 straipsniu Liuksemburge įvedama „iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo sistema“. Remiantis šia sistema, nuo pelno mokesčio, mokesčio prie pajamų šaltinio ir grynojo turto mokesčio atleidžiamos tam tikrus kriterijus atitinkančių subjektų turimos kapitalo dalys. Liuksemburgo Valstybės Taryba savo nuomonėje dėl įstatymo, kuriuo ši nuostata įtraukiama į LIR, projekto nurodė, kad teisingo apmokestinimo ir ekonomikos sumetimais ši sistema yra pagrįsta siekiant išvengti trigubo apmokestinimo (139).

139

| (84) | LIR 166 str. antroje pastraipoje išvardytos įmonės, kurios gali pasinaudoti iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimu, tarp kurių ir Liuksemburge pelno mokestį mokančios kapitalo bendrovės (akcinės bendrovės ir uždarosios akcinės bendrovės) ir Tarybos direktyvos 90/435/EEB 2 str. išvardytos bendrovės (140). |
| --- | --- |

(84)

LIR 166 str. antroje pastraipoje išvardytos įmonės, kurios gali pasinaudoti iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimu, tarp kurių ir Liuksemburge pelno mokestį mokančios kapitalo bendrovės (akcinės bendrovės ir uždarosios akcinės bendrovės) ir Tarybos direktyvos 90/435/EEB 2 str. išvardytos bendrovės (140).

140

| (85) | Teise į neapmokestinimą galima pasinaudoti, jei tenkinamos abi bendrai vertinamos sąlygos. Viena vertus, įmonės turi turėti arba įsipareigoti turėti akcijų nepertraukiamą ne trumpesnį nei dvylika mėnesių laikotarpį. Kita vertus, turima kapitalo dalis neturi sumažėti žemiau 10 % tos įmonės, kurios akcijų turima, kapitalo arba jų įsigijimo kaina neturi tapti mažesnė nei 1,2 mln. EUR (141). |
| --- | --- |

(85)

Teise į neapmokestinimą galima pasinaudoti, jei tenkinamos abi bendrai vertinamos sąlygos. Viena vertus, įmonės turi turėti arba įsipareigoti turėti akcijų nepertraukiamą ne trumpesnį nei dvylika mėnesių laikotarpį. Kita vertus, turima kapitalo dalis neturi sumažėti žemiau 10 % tos įmonės, kurios akcijų turima, kapitalo arba jų įsigijimo kaina neturi tapti mažesnė nei 1,2 mln. EUR (141).

141

| (86) | Tenkinant abi šias sąlygas, iš kapitalo dalių gautos pajamos (dividendai, kapitalo prieaugis ir kitos iš kapitalo dalių gautos pajamos) visiškai neapmokestinamos Liuksemburgo pelno mokesčiu. Pagal LIR 166 straipsnio devintą pastraipą ir 2001 m. gruodžio 21 d. Didžiosios Hercogystės reglamentą (toliau – 2001 m. gruodžio 21 d. reglamentas) (142), iš kapitalo dalių gautos pajamų neapmokestinamas taip pat taikomas kapitalo prieaugiui („pardavus akcijas gautoms pajamoms“) (143). |
| --- | --- |

(86)

Tenkinant abi šias sąlygas, iš kapitalo dalių gautos pajamos (dividendai, kapitalo prieaugis ir kitos iš kapitalo dalių gautos pajamos) visiškai neapmokestinamos Liuksemburgo pelno mokesčiu. Pagal LIR 166 straipsnio devintą pastraipą ir 2001 m. gruodžio 21 d. Didžiosios Hercogystės reglamentą (toliau – 2001 m. gruodžio 21 d. reglamentas) (142), iš kapitalo dalių gautos pajamų neapmokestinamas taip pat taikomas kapitalo prieaugiui („pardavus akcijas gautoms pajamoms“) (143).

142

143

| (87) | Išmokančiosios bendrovės paskirstytojo pelno apmokestinimą reglamentuoja LIR 164 straipsnis. LIR 164 straipsnio pirmoje pastraipoje numatyta, kad, nustatant apmokestinamųjų pajamų sumą, nėra svarbu, ar pajamos yra paskirstytos turintiems teisę į jas, ar ne (144). LIR 164 straipsnio antroje pastraipoje išaiškinta, ką LIR 164 straipsnio pirmoje pastraipoje reiškia „paskirstymas“, ir šiai kategorijai priskiriami bet kokio pobūdžio paskirstymai, skirti akcijų, teisę į pelną suteikiančių akcijų ar steigimo akcijų, išpirktųjų akcijų ar kitų vertybinių popierių, įskaitant kintamo pajamingumo obligacijas, savininkams (145). |
| --- | --- |

(87)

Išmokančiosios bendrovės paskirstytojo pelno apmokestinimą reglamentuoja LIR 164 straipsnis. LIR 164 straipsnio pirmoje pastraipoje numatyta, kad, nustatant apmokestinamųjų pajamų sumą, nėra svarbu, ar pajamos yra paskirstytos turintiems teisę į jas, ar ne (144). LIR 164 straipsnio antroje pastraipoje išaiškinta, ką LIR 164 straipsnio pirmoje pastraipoje reiškia „paskirstymas“, ir šiai kategorijai priskiriami bet kokio pobūdžio paskirstymai, skirti akcijų, teisę į pelną suteikiančių akcijų ar steigimo akcijų, išpirktųjų akcijų ar kitų vertybinių popierių, įskaitant kintamo pajamingumo obligacijas, savininkams (145).

144

145

2.3.3.   KONVERTAVUS PASKOLĄ GAUTO KAPITALO PRIEAUGIO APMOKESTINIMO ATIDĖJIMAS

| (88) | Pagrindinis turto konvertavimo principas yra įtvirtintas LIR 22 straipsnio penktoje pastraipoje; remiantis šiuo principu, turto keitimas turi būti laikomas atlygintinu mainais duodamo turto perleidimu, po kurio seka atlygintinas mainais gauto turto įgijimas už jo galimo realizavimo kainą (146), tokiu būdu potencialiai atrandant galimybei susidaryti apmokestinamam kapitalo prieaugiui. |
| --- | --- |

(88)

Pagrindinis turto konvertavimo principas yra įtvirtintas LIR 22 straipsnio penktoje pastraipoje; remiantis šiuo principu, turto keitimas turi būti laikomas atlygintinu mainais duodamo turto perleidimu, po kurio seka atlygintinas mainais gauto turto įgijimas už jo galimo realizavimo kainą (146), tokiu būdu potencialiai atrandant galimybei susidaryti apmokestinamam kapitalo prieaugiui.

146

| (89) | Nukrypstant nuo šios bendrosios taisyklės, LIR 22a straipsnio antros pastraipos 1 punkte numatyta, kad konvertavus paskolą į skolininko akcinį kapitalą, pajamų mokesčiu apmokestinamas kapitalo prieaugis nesusidaro. Ši nuostata taip pat numato, kad minėtasis nukrypimas netaikomas kapitalizuotoms paskolos palūkanoms už einamųjų veiklos metų prieš konvertavimą laikotarpį iki keitimo datos (147). |
| --- | --- |

(89)

Nukrypstant nuo šios bendrosios taisyklės, LIR 22a straipsnio antros pastraipos 1 punkte numatyta, kad konvertavus paskolą į skolininko akcinį kapitalą, pajamų mokesčiu apmokestinamas kapitalo prieaugis nesusidaro. Ši nuostata taip pat numato, kad minėtasis nukrypimas netaikomas kapitalizuotoms paskolos palūkanoms už einamųjų veiklos metų prieš konvertavimą laikotarpį iki keitimo datos (147).

147

2.3.4.   PIKTNAUDŽIAVIMO PREVENCIJA

| (90) | Liuksemburgo mokesčių taikymo įstatymo, arba Steueranpassungsgesetz (toliau – „StAnpG“), 6 straipsniu draudžiama vengti mokesčių ir mažinti mokesčio dydį piktnaudžiaujant teisinėmis formomis ar teisiniais veiksmais, kurie civilinės teisės požiūriu yra teisėti. Remiantis „StAnpG“ 6 straipsniu, jei sandoriui naudojama teisinė forma ar teisiniai veiksmai nėra tinkami jo esmei, mokesčio dydis turi būti nustatytas atsižvelgiant į sandorio esmę, lyg jis būtų sudarytas naudojant tinkamą teisinę formą (148). |
| --- | --- |

(90)

Liuksemburgo mokesčių taikymo įstatymo, arba Steueranpassungsgesetz (toliau – „StAnpG“), 6 straipsniu draudžiama vengti mokesčių ir mažinti mokesčio dydį piktnaudžiaujant teisinėmis formomis ar teisiniais veiksmais, kurie civilinės teisės požiūriu yra teisėti. Remiantis „StAnpG“ 6 straipsniu, jei sandoriui naudojama teisinė forma ar teisiniai veiksmai nėra tinkami jo esmei, mokesčio dydis turi būti nustatytas atsižvelgiant į sandorio esmę, lyg jis būtų sudarytas naudojant tinkamą teisinę formą (148).

Steueranpassungsgesetz

148

3.   PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (91) | Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija iš pradžių laikėsi nuomonės, kad pagal ginčijamus mokesčių sprendimus patvirtinta apmokestinimo tvarka galėtų būti laikoma valstybės pagalba Sutarties 107 straipsnio 1 dalies prasme ir išreiškė abejonių dėl šių priemonių suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(91)

Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija iš pradžių laikėsi nuomonės, kad pagal ginčijamus mokesčių sprendimus patvirtinta apmokestinimo tvarka galėtų būti laikoma valstybės pagalba Sutarties 107 straipsnio 1 dalies prasme ir išreiškė abejonių dėl šių priemonių suderinamumo su vidaus rinka.

| (92) | Visų pirma, savo sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonių šiais klausimais:






  1) | ar Liuksemburgo mokesčių institucijos pagrįstai leido atskaityti ZORA prieaugį ir ar ZORA paskolos atitiko įprastų rinkos sąlygų principą; |
| --- | --- | --- |

(92)

Visų pirma, savo sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonių šiais klausimais:

1)

ar Liuksemburgo mokesčių institucijos pagrįstai leido atskaityti ZORA prieaugį ir ar ZORA paskolos atitiko įprastų rinkos sąlygų principą;

| 2) | jei Liuksemburgo mokesčių institucijos pagrįstai leido atskaityti ZORA prieaugį, pirma, ar Liuksemburgo mokesčių institucijos pagrįstai sutiko taikyti LIR 22a straipsnį; antra, ar bendrovių GSTM ir LNG apmokestinamosioms pajamoms nustatyti naudotas metodas atitiko įprastų rinkos sąlygų principą; |
| --- | --- |

2)

jei Liuksemburgo mokesčių institucijos pagrįstai leido atskaityti ZORA prieaugį, pirma, ar Liuksemburgo mokesčių institucijos pagrįstai sutiko taikyti LIR 22a straipsnį; antra, ar bendrovių GSTM ir LNG apmokestinamosioms pajamoms nustatyti naudotas metodas atitiko įprastų rinkos sąlygų principą;

| 3) | ar bendras išlaidų (ZORA paskolos prieaugio) atskaitymo bendrovėms „LNG Supply“ ir GSTM ir atitinkamų pajamų neapmokestinimas bendrovėms EIL ir „LNG Luxembourg“ poveikis nukrypsta nuo bendrojo Liuksemburgo mokesčių sistemos tikslo tokiu būdu suteikiant bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF atrankųjį pranašumą. |
| --- | --- |

3)

ar bendras išlaidų (ZORA paskolos prieaugio) atskaitymo bendrovėms „LNG Supply“ ir GSTM ir atitinkamų pajamų neapmokestinimas bendrovėms EIL ir „LNG Luxembourg“ poveikis nukrypsta nuo bendrojo Liuksemburgo mokesčių sistemos tikslo tokiu būdu suteikiant bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF atrankųjį pranašumą.

| (93) | Pirmiausia Komisija išreiškė abejonę dėl ZORA paskolos prieaugio atskaitymų (149). Komisija suabejojo, ar ZORA prieaugis teisingai priskirtas palūkanoms pagal LIR 109 straipsnį, taigi ir tuo, ar jis gali būti atskaitomas. Konkrečiau, Komisija mano, kad ZORA paskolos prieaugis turėtų būti laikomas pelno paskirstymu pagal LIR 164 straipsnio pirmą ir antrą pastraipas, todėl jų nebuvo galima atskaityti. Komisija taip pat mano, kad leidęs atskaityti ZORA prieaugį, Liuksemburgas iš dalies netinkamai taikė LIR 164 straipsnio trečią pastraipą. Remiantis šia nuostata, bendrovė privalo įtraukti į savo apmokestinamąsias pajamas, kaip nuslėptą pelno paskirstymą, visas akcininkams išmokėtas lėšas, neatitinkančias įprast rinkos sąlygų principo. Konkrečiau, Komisijai kilo abejonių, ar nepriklausoma ir įprastomis rinkos sąlygomis veikianti bendrovė būtų suteikusi paskolą bendrovėms „LNG Supply“ ir GSTM tokiomis pat kaip ZORA paskolos sąlygomis. |
| --- | --- |

(93)

Pirmiausia Komisija išreiškė abejonę dėl ZORA paskolos prieaugio atskaitymų (149). Komisija suabejojo, ar ZORA prieaugis teisingai priskirtas palūkanoms pagal LIR 109 straipsnį, taigi ir tuo, ar jis gali būti atskaitomas. Konkrečiau, Komisija mano, kad ZORA paskolos prieaugis turėtų būti laikomas pelno paskirstymu pagal LIR 164 straipsnio pirmą ir antrą pastraipas, todėl jų nebuvo galima atskaityti. Komisija taip pat mano, kad leidęs atskaityti ZORA prieaugį, Liuksemburgas iš dalies netinkamai taikė LIR 164 straipsnio trečią pastraipą. Remiantis šia nuostata, bendrovė privalo įtraukti į savo apmokestinamąsias pajamas, kaip nuslėptą pelno paskirstymą, visas akcininkams išmokėtas lėšas, neatitinkančias įprast rinkos sąlygų principo. Konkrečiau, Komisijai kilo abejonių, ar nepriklausoma ir įprastomis rinkos sąlygomis veikianti bendrovė būtų suteikusi paskolą bendrovėms „LNG Supply“ ir GSTM tokiomis pat kaip ZORA paskolos sąlygomis.

149

| (94) | NET jei Liuksemburgo mokesčių institucijos pagrįstai leido atskaityti ZORA prieaugį, Komisija išreiškė antrąją abejonę:






  (1) | pirma, Komisija suabejojo tinkamu LIR 22a straipsnio, pagal kurį konvertavus ZORA paskolą į akcijas, nemokamas joks pelno mokestis, taikymu (150). Jei ZORA prieaugis turėjo būti laikomas atskaitytinomis mokėtinomis palūkanomis, o tai išreikšdama pirmąją abejonę užginčijo Komisija, jis, kaip pajamos, turėjo būti apmokestintas bendrovių EIL ir „LNG Luxembourg“ arba kontroliuojančiųjų bendrovių lygmeniu ir neturėjo būti atleistas nuo apmokestinimo pagal LIR 22 bis straipsnį. |
| --- | --- | --- |

(94)

NET jei Liuksemburgo mokesčių institucijos pagrįstai leido atskaityti ZORA prieaugį, Komisija išreiškė antrąją abejonę:

(1)

pirma, Komisija suabejojo tinkamu LIR 22a straipsnio, pagal kurį konvertavus ZORA paskolą į akcijas, nemokamas joks pelno mokestis, taikymu (150). Jei ZORA prieaugis turėjo būti laikomas atskaitytinomis mokėtinomis palūkanomis, o tai išreikšdama pirmąją abejonę užginčijo Komisija, jis, kaip pajamos, turėjo būti apmokestintas bendrovių EIL ir „LNG Luxembourg“ arba kontroliuojančiųjų bendrovių lygmeniu ir neturėjo būti atleistas nuo apmokestinimo pagal LIR 22 bis straipsnį.

150

| (2) | antra, Komisija išreiškė abejonių dėl ginčijamuose mokesčių sprendimuose naudojamų bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM apmokestinamųjų pajamų nustatymo metodo, nes apmokestinimo marža nebuvo pagrįsta jokia ekonomine analize, ir dėl to metodo atitikimo įprastų rinkos sąlygų principui (151). |
| --- | --- |

(2)

antra, Komisija išreiškė abejonių dėl ginčijamuose mokesčių sprendimuose naudojamų bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM apmokestinamųjų pajamų nustatymo metodo, nes apmokestinimo marža nebuvo pagrįsta jokia ekonomine analize, ir dėl to metodo atitikimo įprastų rinkos sąlygų principui (151).

151

| (95) | Galiausiai, trečioji abejonė yra susijusi su bendru ZORA paskolos prieaugio atskaitymo patronuojamosiose bendrovėse ir atitinkamų pajamų neapmokestinimo bendrovėse EIL ir „LNG Luxembourg“ dėl LIR 22a straipsnio taikymo poveikiu (152). Dėl abiejų šių dalykų Liuksemburgas de facto patvirtino nemažos bendrovių GSTM ir „LNG Supply“ uždirbto pelno dalies neapmokestinimą. Komisija bandė nustatyti, ar šis rezultatas nukrypsta nuo bendrojo Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslo, kuris pagal LIR 163 straipsnį yra apmokestinti visų Liuksemburgo pelno mokestį mokančių bendrovių pelną (153). |
| --- | --- |

(95)

Galiausiai, trečioji abejonė yra susijusi su bendru ZORA paskolos prieaugio atskaitymo patronuojamosiose bendrovėse ir atitinkamų pajamų neapmokestinimo bendrovėse EIL ir „LNG Luxembourg“ dėl LIR 22a straipsnio taikymo poveikiu (152). Dėl abiejų šių dalykų Liuksemburgas de facto patvirtino nemažos bendrovių GSTM ir „LNG Supply“ uždirbto pelno dalies neapmokestinimą. Komisija bandė nustatyti, ar šis rezultatas nukrypsta nuo bendrojo Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslo, kuris pagal LIR 163 straipsnį yra apmokestinti visų Liuksemburgo pelno mokestį mokančių bendrovių pelną (153).

152

de facto

153

| (96) | Išreikšdama šią trečiąją abejonę, Komisija taip pat nagrinėjo, ar mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka galėtų reikšti netinkamą LIR 166 straipsnio, kurio tikslas išvengti ekonominio dvigubo to paties pelno apmokestinimo, taikymą. Konkrečiai, Komisija pažymėjo, kad panašu, jog bendrovės CEF ir „LNG Holding“ paprašė taikyti LIR 166 straipsnį, siekdamos neapmokestinti pelno, kuris nebuvo apmokestintas bendrovių GSTM ir „LNG Supply“ lygmeniu (154). |
| --- | --- |

(96)

Išreikšdama šią trečiąją abejonę, Komisija taip pat nagrinėjo, ar mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka galėtų reikšti netinkamą LIR 166 straipsnio, kurio tikslas išvengti ekonominio dvigubo to paties pelno apmokestinimo, taikymą. Konkrečiai, Komisija pažymėjo, kad panašu, jog bendrovės CEF ir „LNG Holding“ paprašė taikyti LIR 166 straipsnį, siekdamos neapmokestinti pelno, kuris nebuvo apmokestintas bendrovių GSTM ir „LNG Supply“ lygmeniu (154).

154

| (97) | Komisija nurodė, kad ginčijami mokesčių sprendimai akivaizdžiai suteikė atrankųjį pranašumą ne tik kontroliuojančiosioms bendrovėms CEF ir „LNG Holding“, bet ir visai grupei „Engie“ (155). |
| --- | --- |

(97)

Komisija nurodė, kad ginčijami mokesčių sprendimai akivaizdžiai suteikė atrankųjį pranašumą ne tik kontroliuojančiosioms bendrovėms CEF ir „LNG Holding“, bet ir visai grupei „Engie“ (155).

155

| (98) | Komisija taip pat laikėsi preliminarios nuomonės, kad ginčijami mokesčių sprendimai gali priversti nukrypti nuo Liuksemburgo nuostatų dėl piktnaudžiavimu teisė mokesčių srityje („StAnpG“ 5 ir 6 straipsniai) (156). |
| --- | --- |

(98)

Komisija taip pat laikėsi preliminarios nuomonės, kad ginčijami mokesčių sprendimai gali priversti nukrypti nuo Liuksemburgo nuostatų dėl piktnaudžiavimu teisė mokesčių srityje („StAnpG“ 5 ir 6 straipsniai) (156).

156

| (99) | 2017 m. birželio 1 d. susitikime ir savo 2017 m. gruodžio 11 d. raštu atsakydama į Liuksemburgo ir „Engie“ pateiktą papildomą informaciją, Komisija išsamiau išdėstė kai kuriuos savo bylos vertinimo aspektus. Komisija atsižvelgė į tai, kad LIR 109 straipsnio pirma pastraipa netaikoma nei Liuksemburge registruotoms, nei Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojančioms bendrovėms. Komisija taip pat pažymėjo, kad LIR 22a straipsnyje numatyta sistema yra neprivaloma ir kad šioje byloje nagrinėjamos bendrovės kol kas nepasirinko jos taikyti. Galiausiai, Komisija nurodė, kad, Liuksemburgo teigimu, ginčijami mokesčių sprendimai „yra pagrįsti bendrąja pelno mokesčio sistema“ (157) ir visų pirma „prekybos balanso susiejimu su mokestiniu balansu“ (158). Atsižvelgiant į tai ir kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą (159), taikytina pamatine sistema galėtų būti Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, kurios tikslas yra apmokestinti visų Liuksemburge pelno mokestį turinčių mokėti bendrovių pelną. |
| --- | --- |

(99)

2017 m. birželio 1 d. susitikime ir savo 2017 m. gruodžio 11 d. raštu atsakydama į Liuksemburgo ir „Engie“ pateiktą papildomą informaciją, Komisija išsamiau išdėstė kai kuriuos savo bylos vertinimo aspektus. Komisija atsižvelgė į tai, kad LIR 109 straipsnio pirma pastraipa netaikoma nei Liuksemburge registruotoms, nei Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojančioms bendrovėms. Komisija taip pat pažymėjo, kad LIR 22a straipsnyje numatyta sistema yra neprivaloma ir kad šioje byloje nagrinėjamos bendrovės kol kas nepasirinko jos taikyti. Galiausiai, Komisija nurodė, kad, Liuksemburgo teigimu, ginčijami mokesčių sprendimai „yra pagrįsti bendrąja pelno mokesčio sistema“ (157) ir visų pirma „prekybos balanso susiejimu su mokestiniu balansu“ (158). Atsižvelgiant į tai ir kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą (159), taikytina pamatine sistema galėtų būti Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, kurios tikslas yra apmokestinti visų Liuksemburge pelno mokestį turinčių mokėti bendrovių pelną.

157

158

159

| (100) | Be to, savo 2017 m. gruodžio 11 d. rašte Komisija pateikė paaiškinimą dėl grupei „Engie“ suteikto pranašumo (160), kad kadangi Liuksemburgo įmonių pelno mokesčio sistemos tikslas yra iš principo priskirti apmokestinamosioms pajamoms visą į bendrovės apskaitą įtrauktą pelną, tarp kelių Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojančių įmonių sudaryti finansavimo sandoriai grupės viduje neturėtų daryti poveikio šių bendrovių apmokestinamųjų pajamų sumai arba, kitaip tariant, bendrosioms apmokestinamosioms pajamoms. Tačiau, kaip šioje byloje pažymėjo Komisija, ginčijami mokesčių sprendimai leido sumažinti bendrąsias „Engie“ Liuksemburge gautas apmokestinamąsias pajamas (vertinant grupės mastu). |
| --- | --- |

(100)

Be to, savo 2017 m. gruodžio 11 d. rašte Komisija pateikė paaiškinimą dėl grupei „Engie“ suteikto pranašumo (160), kad kadangi Liuksemburgo įmonių pelno mokesčio sistemos tikslas yra iš principo priskirti apmokestinamosioms pajamoms visą į bendrovės apskaitą įtrauktą pelną, tarp kelių Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojančių įmonių sudaryti finansavimo sandoriai grupės viduje neturėtų daryti poveikio šių bendrovių apmokestinamųjų pajamų sumai arba, kitaip tariant, bendrosioms apmokestinamosioms pajamoms. Tačiau, kaip šioje byloje pažymėjo Komisija, ginčijami mokesčių sprendimai leido sumažinti bendrąsias „Engie“ Liuksemburge gautas apmokestinamąsias pajamas (vertinant grupės mastu).

160

4.   LIUKSEMBURGO PASTABOS

LIUKSEMBURGO PASTABOS

| (101) | Pirma, Liuksemburgas primena, kad, remiantis Sutarties 114 straipsniu, dėl mokesčių nuostatų sprendžia pačios valstybės narės. Tik tuo atveju, jei mokesčių nuostata pažeidžia Sutarties 107 straipsnį, Komisija gali ją vertinti. |
| --- | --- |

(101)

Pirma, Liuksemburgas primena, kad, remiantis Sutarties 114 straipsniu, dėl mokesčių nuostatų sprendžia pačios valstybės narės. Tik tuo atveju, jei mokesčių nuostata pažeidžia Sutarties 107 straipsnį, Komisija gali ją vertinti.

| (102) | Antra, Liuksemburgas nesutinka, kad egzistuoja atrankusis pranašumas, ir toliau išdėsto savo motyvus. |
| --- | --- |

(102)

Antra, Liuksemburgas nesutinka, kad egzistuoja atrankusis pranašumas, ir toliau išdėsto savo motyvus.

4.1.   PAMATINĖ SISTEMA, KURIA KOMISIJA REMIASI SPRENDIME PRADĖTI PROCEDŪRĄ, YRA KLAIDINGA

PAMATINĖ SISTEMA, KURIA KOMISIJA REMIASI SPRENDIME PRADĖTI PROCEDŪRĄ, YRA KLAIDINGA

| (103) | Pirma, Liuksemburgo teigimu, LIR 109 straipsnis taikomas tik fiziniams asmenims, taigi nėra taikomas bendrovėms. |
| --- | --- |

(103)

Pirma, Liuksemburgo teigimu, LIR 109 straipsnis taikomas tik fiziniams asmenims, taigi nėra taikomas bendrovėms.

| (104) | Antra, Liuksemburgas teigia, kad ZORA paskolos Liuksemburgo mokesčių teisėje yra skolos priemonės: todėl jos negali būti prilygintos turimoms kapitalo dalims (161). Šitoks priskyrimas iš esmės grindžiamas tuo, kad ZORA turėjimas nesuteikia balsavimo teisės, teisės dalyvauti valdyme, teisės į dividendus ar likvidavimo perviršį, tuo, kad egzistuoja prievolė grąžinti paskolą iki nustatytos datos, tuo, kad nėra kapitalo įnašą patvirtinančio notarinio dokumento, taip pat sutarties teisine forma. Be to, Liuksemburgas teigia, kad ZORA paskolos nėra vertybiniai popieriai, suteikiantys teisę gauti metinio pelno ar likvidavimo pelno dalį. Todėl, Liuksemburgo nuomone, 164 straipsnio pirma ir antra pastraipos netaikomos. |
| --- | --- |

(104)

Antra, Liuksemburgas teigia, kad ZORA paskolos Liuksemburgo mokesčių teisėje yra skolos priemonės: todėl jos negali būti prilygintos turimoms kapitalo dalims (161). Šitoks priskyrimas iš esmės grindžiamas tuo, kad ZORA turėjimas nesuteikia balsavimo teisės, teisės dalyvauti valdyme, teisės į dividendus ar likvidavimo perviršį, tuo, kad egzistuoja prievolė grąžinti paskolą iki nustatytos datos, tuo, kad nėra kapitalo įnašą patvirtinančio notarinio dokumento, taip pat sutarties teisine forma. Be to, Liuksemburgas teigia, kad ZORA paskolos nėra vertybiniai popieriai, suteikiantys teisę gauti metinio pelno ar likvidavimo pelno dalį. Todėl, Liuksemburgo nuomone, 164 straipsnio pirma ir antra pastraipos netaikomos.

161

| (105) | Trečia, kalbant apie ZORA atitiktį įprastoms rinkos sąlygoms, Liuksemburgas mano, kad Komisija neatsižvelgė į skirtingas investuotojų kategorijas. ZORA paskolos nėra standartinės paskolos sutartys, jos yra nestandartinės priemonės, apsaugančios skolininką nuo galimos veiklos rizikos ir leidžia investuotojui gauti geresnę investicijų grąžą. Atsižvelgiant į rinkos nepastovumą ir priklausomybę nuo finansavimo, logiška, kad skolintojas pasirenka ZORA paskolą, be to, finansų rinkoje egzistuoja panašios priemonės, pavyzdžiui, skolos vertybiniai popieriai, atitinkantys pagrindinio turto rezultatus. Todėl ZORA paskolos sąlygos atitinka įprastas rinkos sąlygas ir, Liuksemburgo manymu, LIR 164 straipsnio trečia pastraipa netaikoma. |
| --- | --- |

(105)

Trečia, kalbant apie ZORA atitiktį įprastoms rinkos sąlygoms, Liuksemburgas mano, kad Komisija neatsižvelgė į skirtingas investuotojų kategorijas. ZORA paskolos nėra standartinės paskolos sutartys, jos yra nestandartinės priemonės, apsaugančios skolininką nuo galimos veiklos rizikos ir leidžia investuotojui gauti geresnę investicijų grąžą. Atsižvelgiant į rinkos nepastovumą ir priklausomybę nuo finansavimo, logiška, kad skolintojas pasirenka ZORA paskolą, be to, finansų rinkoje egzistuoja panašios priemonės, pavyzdžiui, skolos vertybiniai popieriai, atitinkantys pagrindinio turto rezultatus. Todėl ZORA paskolos sąlygos atitinka įprastas rinkos sąlygas ir, Liuksemburgo manymu, LIR 164 straipsnio trečia pastraipa netaikoma.

| (106) | Liuksemburgo teigimu, pamatinę sistemą sudaro, viena vertus, LIR 18, 40 ir 23 straipsniai, apibrėžiantys bendrovės apmokestinamąsias pajamas, nustatantys prekybos balanso susiejimo su mokestiniu balansu bei apdairumo principus, ir, kita vertus, LIR 22a straipsnis. |
| --- | --- |

(106)

Liuksemburgo teigimu, pamatinę sistemą sudaro, viena vertus, LIR 18, 40 ir 23 straipsniai, apibrėžiantys bendrovės apmokestinamąsias pajamas, nustatantys prekybos balanso susiejimo su mokestiniu balansu bei apdairumo principus, ir, kita vertus, LIR 22a straipsnis.

| (107) | Liuksemburgas teigia, kad LIR 18 straipsnyje apibrėžtas apmokestinamųjų pajamų nustatymas pagrįstas dviem pagrindiniais principais. Pirmasis yra prekybos balanso susiejimo su mokestiniu balansu principas (LIR 40 straipsnis), o antrasis – apdairumo principas, pagal kurį pelnas negali būti apmokestintas, kol nėra uždirbtas. |
| --- | --- |

(107)

Liuksemburgas teigia, kad LIR 18 straipsnyje apibrėžtas apmokestinamųjų pajamų nustatymas pagrįstas dviem pagrindiniais principais. Pirmasis yra prekybos balanso susiejimo su mokestiniu balansu principas (LIR 40 straipsnis), o antrasis – apdairumo principas, pagal kurį pelnas negali būti apmokestintas, kol nėra uždirbtas.

| (108) | Kalbant apie LIR 22a straipsnį, Liuksemburgas pareiškia, kad tai yra pagal LIR 162 straipsnį pasirenkama bendrovėms taikoma sistema (162). |
| --- | --- |

(108)

Kalbant apie LIR 22a straipsnį, Liuksemburgas pareiškia, kad tai yra pagal LIR 162 straipsnį pasirenkama bendrovėms taikoma sistema (162).

162

| (109) | Liuksemburgas ginčija aiškinimą, kad LIR 163 straipsnis įtvirtina šios šalies įmonių apmokestinimo sistemos tikslą arba principą apmokestinti visą Liuksemburge reziduojančių bendrovių uždirbtą pelną. Liuksemburgas mano, kad šis tikslas nėra nei įtvirtintas, nei atsispindi kurioje nors įstatymo nuostatoje. Liuksemburgo teigimu, pamatinės sistemos nustatymas turi būti pagrįstas teisės aktų leidėjo nustatytų taisyklių rinkiniu, o ne hipotetiniu principu ar tikslu, kurio aiškinimas gali nukrypti nuo tikslių įstatymo formuluočių. |
| --- | --- |

(109)

Liuksemburgas ginčija aiškinimą, kad LIR 163 straipsnis įtvirtina šios šalies įmonių apmokestinimo sistemos tikslą arba principą apmokestinti visą Liuksemburge reziduojančių bendrovių uždirbtą pelną. Liuksemburgas mano, kad šis tikslas nėra nei įtvirtintas, nei atsispindi kurioje nors įstatymo nuostatoje. Liuksemburgo teigimu, pamatinės sistemos nustatymas turi būti pagrįstas teisės aktų leidėjo nustatytų taisyklių rinkiniu, o ne hipotetiniu principu ar tikslu, kurio aiškinimas gali nukrypti nuo tikslių įstatymo formuluočių.

4.2.   GINČIJAMI MOKESČIŲ SPRENDIMAI NENUKRYPSTA NUO PAMATINĖS SISTEMOS

GINČIJAMI MOKESČIŲ SPRENDIMAI NENUKRYPSTA NUO PAMATINĖS SISTEMOS

| (110) | Liuksemburgas teigia, kad leidusi atskaityti su ZORA priemone susijusias išlaidas ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtintas apmokestinimo režimas visiškai atitiko LIR 14–60 straipsnius, vadinasi, ir LIR 18, 40 ir 23 straipsnius. Liuksemburgas mano, kad Komisija neatsižvelgė į tai, kad bendrovių GSTM ir „LNG Supply“ atskaitytinos išlaidos nėra nei palūkanos, nei dividendai. ZORA paskola gali būti grąžinta didesne nei nominalia priemonės verte. Remiantis apdairumo principu, skolininkas, atsižvelgdamas į riziką, turi numatyti išlaidas. Pagal LIR 18, 40 ir 23 straipsnius, šios išlaidos yra atskaitytinos iš apmokestinamosios vertės. |
| --- | --- |

(110)

Liuksemburgas teigia, kad leidusi atskaityti su ZORA priemone susijusias išlaidas ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtintas apmokestinimo režimas visiškai atitiko LIR 14–60 straipsnius, vadinasi, ir LIR 18, 40 ir 23 straipsnius. Liuksemburgas mano, kad Komisija neatsižvelgė į tai, kad bendrovių GSTM ir „LNG Supply“ atskaitytinos išlaidos nėra nei palūkanos, nei dividendai. ZORA paskola gali būti grąžinta didesne nei nominalia priemonės verte. Remiantis apdairumo principu, skolininkas, atsižvelgdamas į riziką, turi numatyti išlaidas. Pagal LIR 18, 40 ir 23 straipsnius, šios išlaidos yra atskaitytinos iš apmokestinamosios vertės.

| (111) | Liuksemburgas mano, kad ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka visiškai atitinka LIR 97 ir 22a straipsnius. Liuksemburgas mano, kad Komisija klysta teigdama, kad bet kokios kapitalizuotos palūkanos turėtų būti apmokestintos. Iš esmės, Liuksemburgas laikosi nuomonės, kad Komisija neatsižvelgė į tai, kad, kaip buvo išaiškinta 110 konstatuojamojoje dalyje, atskaitytinos išlaidos nėra nei palūkanos, nei dividendai. Remiantis apdairumo principu, iš apmokestinamosios vertės atskaitytinos vienos šalies išlaidos nebūtinai lemia kitos šalies pelno apmokestinimą. Kreditorius turi vertinti ZORA priemones atsižvelgdamas į jų įsigijimo, o ne rinkos kainą. Todėl Liuksemburgas mano, kad ZORA paskolos iki konvertavimo dienos neatneša kreditoriui apmokestinamojo pelno. |
| --- | --- |

(111)

Liuksemburgas mano, kad ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka visiškai atitinka LIR 97 ir 22a straipsnius. Liuksemburgas mano, kad Komisija klysta teigdama, kad bet kokios kapitalizuotos palūkanos turėtų būti apmokestintos. Iš esmės, Liuksemburgas laikosi nuomonės, kad Komisija neatsižvelgė į tai, kad, kaip buvo išaiškinta 110 konstatuojamojoje dalyje, atskaitytinos išlaidos nėra nei palūkanos, nei dividendai. Remiantis apdairumo principu, iš apmokestinamosios vertės atskaitytinos vienos šalies išlaidos nebūtinai lemia kitos šalies pelno apmokestinimą. Kreditorius turi vertinti ZORA priemones atsižvelgdamas į jų įsigijimo, o ne rinkos kainą. Todėl Liuksemburgas mano, kad ZORA paskolos iki konvertavimo dienos neatneša kreditoriui apmokestinamojo pelno.

| (112) | Mokesčių atžvilgiu konvertavimo dieną nustatomas įsigijimo ir rinkos kainų skirtumo dydžio pelnas. Tačiau Liuksemburgas teigia, kad bendrovės EIL ir „LNG Luxembourg“ gali pasirinkti pasinaudoti LIR 22a straipsnyje numatytu mechanizmu. Skolininkas gali laikyti, kad skolintojo gautas akcijos pakeičia ZORA paskolas. Tokiu atveju akcijos gali būti įtrauktos į skolintojo apskaitą nominalia ZORA suma. |
| --- | --- |

(112)

Mokesčių atžvilgiu konvertavimo dieną nustatomas įsigijimo ir rinkos kainų skirtumo dydžio pelnas. Tačiau Liuksemburgas teigia, kad bendrovės EIL ir „LNG Luxembourg“ gali pasirinkti pasinaudoti LIR 22a straipsnyje numatytu mechanizmu. Skolininkas gali laikyti, kad skolintojo gautas akcijos pakeičia ZORA paskolas. Tokiu atveju akcijos gali būti įtrauktos į skolintojo apskaitą nominalia ZORA suma.

| (113) | Tačiau Liuksemburgas paaiškina, kad, 2014 m. bendrovei „LNG Supply“ grąžinus dalį ZORA paskolos, bendrovė „LNG Luxembourg“ nepasirinko LIR 22a straipsnyje numatytos neprivalomos sistemos ir savo apskaitoje užregistravo apmokestinamąjį pelną. |
| --- | --- |

(113)

Tačiau Liuksemburgas paaiškina, kad, 2014 m. bendrovei „LNG Supply“ grąžinus dalį ZORA paskolos, bendrovė „LNG Luxembourg“ nepasirinko LIR 22a straipsnyje numatytos neprivalomos sistemos ir savo apskaitoje užregistravo apmokestinamąjį pelną.

| (114) | Liuksemburgas mano, kad ginčijami mokesčių sprendimai, patvirtindami bendrovių GSTM ir „LNG Supply“ pelno nustatymo metodą, pagrįstą kiekvienos bendrovės patiriama rizika, vykdomomis funkcijomis ir naudojamu turtu, nenukrypsta nuo įprastų rinkos sąlygų principo. |
| --- | --- |

(114)

Liuksemburgas mano, kad ginčijami mokesčių sprendimai, patvirtindami bendrovių GSTM ir „LNG Supply“ pelno nustatymo metodą, pagrįstą kiekvienos bendrovės patiriama rizika, vykdomomis funkcijomis ir naudojamu turtu, nenukrypsta nuo įprastų rinkos sąlygų principo.

| (115) | Liuksemburgas ginčija klaidingai taikęs LIR 166 straipsnį, kadangi ginčijami mokesčių sprendimai tik patvirtina griežtą ir teisingą įvairių pelno mokesčiu apmokestinamoms bendrovėms taikomų mokesčių nuostatų aiškinimą. |
| --- | --- |

(115)

Liuksemburgas ginčija klaidingai taikęs LIR 166 straipsnį, kadangi ginčijami mokesčių sprendimai tik patvirtina griežtą ir teisingą įvairių pelno mokesčiu apmokestinamoms bendrovėms taikomų mokesčių nuostatų aiškinimą.

| (116) | Liuksemburgas ginčija, kad LIR 166 straipsnio tikslas yra išvengti ekonominio dvigubo apmokestinimo. Liuksemburgas mano, kad pagal LIR 166 straipsnį pajamos neturi būti apmokestintos anksčiau, kad būtų galima pasinaudoti iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimu. Vienintelės iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo sąlygos yra priemonės pobūdis, turimo atitinkamos įmonės kapitalo procentinė dalis arba pirkimo kaina ir kapitalo dalių turėjimo trukmė. Šioje byloje LIR 166 straipsnis buvo taikytas laikantis visų šių sąlygų. Remdamasis tuo, kas išdėstyta, Liuksemburgas mano ne tik, kad jo taikoma bendrovių pelno mokesčio sistema nereikalauja apmokestinti visų pajamų, tačiau ir kad pagal LIR 166 straipsnį tam, kad būtų neapmokestintos, pajamos iš kapitalo dalių neprivalo būti gautos iš jau anksčiau apmokestintų pajamų. |
| --- | --- |

(116)

Liuksemburgas ginčija, kad LIR 166 straipsnio tikslas yra išvengti ekonominio dvigubo apmokestinimo. Liuksemburgas mano, kad pagal LIR 166 straipsnį pajamos neturi būti apmokestintos anksčiau, kad būtų galima pasinaudoti iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimu. Vienintelės iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo sąlygos yra priemonės pobūdis, turimo atitinkamos įmonės kapitalo procentinė dalis arba pirkimo kaina ir kapitalo dalių turėjimo trukmė. Šioje byloje LIR 166 straipsnis buvo taikytas laikantis visų šių sąlygų. Remdamasis tuo, kas išdėstyta, Liuksemburgas mano ne tik, kad jo taikoma bendrovių pelno mokesčio sistema nereikalauja apmokestinti visų pajamų, tačiau ir kad pagal LIR 166 straipsnį tam, kad būtų neapmokestintos, pajamos iš kapitalo dalių neprivalo būti gautos iš jau anksčiau apmokestintų pajamų.

| (117) | Taip pat Liuksemburgas tvirtina, kad jei Komisija mano, jog LIR 166 straipsnis nenukrypsta nuo pamatinės sistemos, ji turi įrodyti, kad ginčijamais mokesčių sprendimais bendrovėms CEF ir „LNG Holding“ leidžiama taikyti LIR 166 straipsnį nukrypstant nuo sistemos. Liuksemburgas ginčija būtent bendrą LIR 164 ir 166 straipsnių taikymą, kadangi LIR 164 straipsnio nuostatos nėra sine qua non sąlyga taikyti LIR 166 straipsnį. LIR 164 straipsnis taikomas tik vietos bendrovių (Liuksemburge reziduojančių bendrovių) paskirstytoms pajamoms, o LIR 166 straipsnio taikymo sritis yra platesnė, kadangi iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo sistema taikoma tiek Liuksemburge, tiek užsienyje reziduojančių bendrovių gaunamoms pajamoms. Vis dėlto Liuksemburgas aiškiai pripažįsta, kad, išskyrus užsienio bendrovių kapitalo dalims suteiktą išimtį, visoms kitoms kapitalo dalims, iš kurių gautoms pajamoms gali būti taikytas 166 straipsnis, taikomos ir LIR 164 straipsnio nuostatos (163). |
| --- | --- |

(117)

Taip pat Liuksemburgas tvirtina, kad jei Komisija mano, jog LIR 166 straipsnis nenukrypsta nuo pamatinės sistemos, ji turi įrodyti, kad ginčijamais mokesčių sprendimais bendrovėms CEF ir „LNG Holding“ leidžiama taikyti LIR 166 straipsnį nukrypstant nuo sistemos. Liuksemburgas ginčija būtent bendrą LIR 164 ir 166 straipsnių taikymą, kadangi LIR 164 straipsnio nuostatos nėra sine qua non sąlyga taikyti LIR 166 straipsnį. LIR 164 straipsnis taikomas tik vietos bendrovių (Liuksemburge reziduojančių bendrovių) paskirstytoms pajamoms, o LIR 166 straipsnio taikymo sritis yra platesnė, kadangi iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo sistema taikoma tiek Liuksemburge, tiek užsienyje reziduojančių bendrovių gaunamoms pajamoms. Vis dėlto Liuksemburgas aiškiai pripažįsta, kad, išskyrus užsienio bendrovių kapitalo dalims suteiktą išimtį, visoms kitoms kapitalo dalims, iš kurių gautoms pajamoms gali būti taikytas 166 straipsnis, taikomos ir LIR 164 straipsnio nuostatos (163).

sine qua non

163

| (118) | Kalbant apie vertinimą grupės mastu (žr. 100 konstatuojamąją dalį), Liuksemburgas dar kartą patvirtina savo poziciją, kad Komisijos argumentai negali būti grindžiami netinkama ir neegzistuojančia pamatine sistema. Liuksemburgas pabrėžia, kad jo teisė nenurodo, kad tarp kelių šalyje mokesčių tikslais reziduojančių grupės įmonių sudaryti finansavimo sandoriai negali daryti poveikio (didinti arba mažinti) visų šių bendrovių Liuksemburge gaunamų apmokestinamųjų pajamų sumai arba, kitaip tariant, bendrosioms apmokestinamosioms grupės pajamoms Liuksemburge. Be to, Liuksemburgas aiškina, kad siekdama pripažinti, jog priemonė yra atranki, Komisija privalo įrodyti, kad priemonė nukrypsta ne nuo pamatinės sistemos tikslo, o nuo pačios pamatinės sistemos. |
| --- | --- |

(118)

Kalbant apie vertinimą grupės mastu (žr. 100 konstatuojamąją dalį), Liuksemburgas dar kartą patvirtina savo poziciją, kad Komisijos argumentai negali būti grindžiami netinkama ir neegzistuojančia pamatine sistema. Liuksemburgas pabrėžia, kad jo teisė nenurodo, kad tarp kelių šalyje mokesčių tikslais reziduojančių grupės įmonių sudaryti finansavimo sandoriai negali daryti poveikio (didinti arba mažinti) visų šių bendrovių Liuksemburge gaunamų apmokestinamųjų pajamų sumai arba, kitaip tariant, bendrosioms apmokestinamosioms grupės pajamoms Liuksemburge. Be to, Liuksemburgas aiškina, kad siekdama pripažinti, jog priemonė yra atranki, Komisija privalo įrodyti, kad priemonė nukrypsta ne nuo pamatinės sistemos tikslo, o nuo pačios pamatinės sistemos.

| (119) | Liuksemburgas teigia, kad siekdama pripažinti, jog priemonė yra atranki, Komisija turi įrodyti, kad konkretaus sektoriaus bendrovėms buvo suteiktos palankesnės sąlygos nei kitoms, ir daro nuorodą į panaikintą Komisijos sprendimą Comunidad Autonoma de Galicia (164). |
| --- | --- |

(119)

Liuksemburgas teigia, kad siekdama pripažinti, jog priemonė yra atranki, Komisija turi įrodyti, kad konkretaus sektoriaus bendrovėms buvo suteiktos palankesnės sąlygos nei kitoms, ir daro nuorodą į panaikintą Komisijos sprendimą Comunidad Autonoma de Galicia (164).

Comunidad Autonoma de Galicia

164

| (120) | Liuksemburgas taip pat ginčija Komisijos teiginį, kad visos ZORA paskolą suteikusios bendrovės pripažintos ZORA prieaugio neapmokestinamosios išlaidos buvo įtrauktos į kreditoriaus apmokestinamąsias pajamas, tokiu būdu nepadarant jokio poveikio grupės apmokestinamosioms pajamoms Liuksemburge. Liuksemburgas primena, kad LIR 22a straipsnis leidžia konvertuojamą paskolą suteikusiam kreditoriui konvertavimo momentu neregistruoti kapitalo prieaugio. Todėl, Liuksemburgo teigimu, bendrovių EIL ir „LNG Luxembourg“ dalyvavimas nesumažino grupės„Engie“ apmokestinamųjų pajamų, o taip būtų atsitikę, jei grupė tiesiogiai būtų pasinaudojusi ZORA priemone. |
| --- | --- |

(120)

Liuksemburgas taip pat ginčija Komisijos teiginį, kad visos ZORA paskolą suteikusios bendrovės pripažintos ZORA prieaugio neapmokestinamosios išlaidos buvo įtrauktos į kreditoriaus apmokestinamąsias pajamas, tokiu būdu nepadarant jokio poveikio grupės apmokestinamosioms pajamoms Liuksemburge. Liuksemburgas primena, kad LIR 22a straipsnis leidžia konvertuojamą paskolą suteikusiam kreditoriui konvertavimo momentu neregistruoti kapitalo prieaugio. Todėl, Liuksemburgo teigimu, bendrovių EIL ir „LNG Luxembourg“ dalyvavimas nesumažino grupės„Engie“ apmokestinamųjų pajamų, o taip būtų atsitikę, jei grupė tiesiogiai būtų pasinaudojusi ZORA priemone.

| (121) | Taip pat Liuksemburgas ginčija bet kokį piktnaudžiavimą teise. Būtent, Liuksemburgas ginčija Komisijos užuominą, kad jis patvirtino imituojamą sandorį „StAnpG“ 5 straipsnio prasme, ir primena, kad įvairios šalys realiai teisiškai egzistuoja ir kad jos tinkamai įvykdė savo sutartines prievoles. Liuksemburgas taip pat atmeta argumentą, kad sandorio teisinė forma neatitinka jo esmės „StAnpG“ 6 straipsnio prasme, kadangi sandoriai buvo įgyvendinti siekiant finansuoti turto perdavimą grupės viduje. |
| --- | --- |

(121)

Taip pat Liuksemburgas ginčija bet kokį piktnaudžiavimą teise. Būtent, Liuksemburgas ginčija Komisijos užuominą, kad jis patvirtino imituojamą sandorį „StAnpG“ 5 straipsnio prasme, ir primena, kad įvairios šalys realiai teisiškai egzistuoja ir kad jos tinkamai įvykdė savo sutartines prievoles. Liuksemburgas taip pat atmeta argumentą, kad sandorio teisinė forma neatitinka jo esmės „StAnpG“ 6 straipsnio prasme, kadangi sandoriai buvo įgyvendinti siekiant finansuoti turto perdavimą grupės viduje.

4.3.   PAGALBOS NESUSIGRĄŽINIMAS

PAGALBOS NESUSIGRĄŽINIMAS

| (122) | Galiausiai, Liuksemburgas mano, kad, jei Komisija priimtų nepalankų sprendimą, jis turėtų įsigalioti tik ateityje ir kad Komisija, vadovaudamasi teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių principais, neturėtų nurodyti susigrąžinti valstybės suteiktą pagalbą. |
| --- | --- |

(122)

Galiausiai, Liuksemburgas mano, kad, jei Komisija priimtų nepalankų sprendimą, jis turėtų įsigalioti tik ateityje ir kad Komisija, vadovaudamasi teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių principais, neturėtų nurodyti susigrąžinti valstybės suteiktą pagalbą.

5.   
  „ENGIE“ PASTABOS

„ENGIE“ PASTABOS

| (123) | „Engie“ laiko ZORA paskolą skolos priemone. Bendroji grąžinama suma priklauso nuo sėkmingos skolininko veiklos. Todėl „Engie“ teigia, kad kreditorius neturėjo gauti pajamų iki konvertavimo. Be to, iki konvertavimo, apskaitoje ZORA yra skolos priemonė, todėl apskaitos ir mokestiniu požiūriu tokia ir yra laikoma. |
| --- | --- |

(123)

„Engie“ laiko ZORA paskolą skolos priemone. Bendroji grąžinama suma priklauso nuo sėkmingos skolininko veiklos. Todėl „Engie“ teigia, kad kreditorius neturėjo gauti pajamų iki konvertavimo. Be to, iki konvertavimo, apskaitoje ZORA yra skolos priemonė, todėl apskaitos ir mokestiniu požiūriu tokia ir yra laikoma.

| (124) | „Engie“ teigia, kad su ZORA paskola susijusių skolininko išlaidų atskaita atitinka taikytiną mokesčių teisę Su ZORA paskolos grąžinimu susijusios ir pagal taikytinas apskaitos taisykles apskaitytos išlaidos yra atskaitytinos apskaičiuojant mokesčius remiantis pagrindiniu mokesčių principu, susiejančiu prekybos balansą su mokestiniu balansu. Remiantis apskaitos apdairumo principu, iki ZORA konvertavimo į akcijas kreditorius neturi teisės pripažinti savo apskaitoje pelno. Todėl kreditorius savo apskaitoje pripažįstą apmokestinamąjį pelną tik konvertavimo dieną. Tačiau „Engie“ teigia, kad LIR 22a straipsnis konvertuojamos paskolos konvertavimo atveju leidžia bendrovei atidėti apmokestinimą. Galiausiai, bendrovės EIL ir „LNG Luxembourg“ padengė savo riziką sudarydamos išankstines sutartis atitinkamai su bendrovėmis CEF ir „LNG Holding“. Bendrovių CEF ir „LNG Holding“ iš jų investicijų gautos pajamos yra apmokestinamos pagal taikytiną mokesčių teisę, tame tarpe ir LIR 166 straipsnį, |
| --- | --- |

(124)

„Engie“ teigia, kad su ZORA paskola susijusių skolininko išlaidų atskaita atitinka taikytiną mokesčių teisę Su ZORA paskolos grąžinimu susijusios ir pagal taikytinas apskaitos taisykles apskaitytos išlaidos yra atskaitytinos apskaičiuojant mokesčius remiantis pagrindiniu mokesčių principu, susiejančiu prekybos balansą su mokestiniu balansu. Remiantis apskaitos apdairumo principu, iki ZORA konvertavimo į akcijas kreditorius neturi teisės pripažinti savo apskaitoje pelno. Todėl kreditorius savo apskaitoje pripažįstą apmokestinamąjį pelną tik konvertavimo dieną. Tačiau „Engie“ teigia, kad LIR 22a straipsnis konvertuojamos paskolos konvertavimo atveju leidžia bendrovei atidėti apmokestinimą. Galiausiai, bendrovės EIL ir „LNG Luxembourg“ padengė savo riziką sudarydamos išankstines sutartis atitinkamai su bendrovėmis CEF ir „LNG Holding“. Bendrovių CEF ir „LNG Holding“ iš jų investicijų gautos pajamos yra apmokestinamos pagal taikytiną mokesčių teisę, tame tarpe ir LIR 166 straipsnį,

| (125) | „Engie“ išsamiai paaiškina kokie verslai buvo perduoti bendrovėms „LNG Supply“ ir GSTM, kurie yra atitinkamai ilgalaikė (maždaug 20 metų) suskystintų gamtinių dujų tiekimo Jemene sutartis (toliau – SGD sutartis) ir su ja susijęs turtas (terminalo pajėgumai ir perdavimo pajėgumai) pirmuoju atveju ir grupės iždo centralizavimo (angl. cash spooling) veikla – antruoju (165). |
| --- | --- |

(125)

„Engie“ išsamiai paaiškina kokie verslai buvo perduoti bendrovėms „LNG Supply“ ir GSTM, kurie yra atitinkamai ilgalaikė (maždaug 20 metų) suskystintų gamtinių dujų tiekimo Jemene sutartis (toliau – SGD sutartis) ir su ja susijęs turtas (terminalo pajėgumai ir perdavimo pajėgumai) pirmuoju atveju ir grupės iždo centralizavimo (angl. cash spooling) veikla – antruoju (165).

cash spooling

165

| (126) | „Engie“ taip pat paaiškino, kad tik bendroves „LNG Supply“ ir „LNG Luxembourg“ siejanti ZORA priemonė 2014 m. buvo iš dalies konvertuota į akcijas dėl didelio bendrovės „LNG Supply“ uždirbto pelno. Po dalinio konvertavimo bendrovė „LNG Luxembourg“ pripažino savo apskaitoje apmokestinamąsias pajamas. Bendrovė „LNG Luxembourg“ netaikė LIR 22a straipsnyje numatytos sistemos. Tais pačiais mokestiniais metais bendrovė savo apskaitoje užregistravo tokios pat sumos dydžio atskaitytinas išlaidas, nes pagal LNG išankstinę sutartį perdavė akcijas bendrovei „LNG Holding“. |
| --- | --- |

(126)

„Engie“ taip pat paaiškino, kad tik bendroves „LNG Supply“ ir „LNG Luxembourg“ siejanti ZORA priemonė 2014 m. buvo iš dalies konvertuota į akcijas dėl didelio bendrovės „LNG Supply“ uždirbto pelno. Po dalinio konvertavimo bendrovė „LNG Luxembourg“ pripažino savo apskaitoje apmokestinamąsias pajamas. Bendrovė „LNG Luxembourg“ netaikė LIR 22a straipsnyje numatytos sistemos. Tais pačiais mokestiniais metais bendrovė savo apskaitoje užregistravo tokios pat sumos dydžio atskaitytinas išlaidas, nes pagal LNG išankstinę sutartį perdavė akcijas bendrovei „LNG Holding“.

| (127) | „Engie“ taip pat patvirtino, kad LIR 22a straipsnio taikymas nebūtų paveikęs ZORA kreditorių (bendrovių „LNG Luxembourg“ ir EIL) apmokestinamųjų pajamų, kadangi pardavimo kaina ir pardavimo data buvo iš anksto nustatytos išankstinėse sutartyse. Apie tai buvo diskutuota 2017 m. birželio 1 d. susitikime aptarus scenarijų, pagal kurį bendrovės „LNG Luxembourg“ arba EIL uždirbtų apmokestinamąjį pelną arba patirtų nuostolius, turint omenyje tai, kad ZORA priemonės ir išankstinės sutartys padengiamos vienu metu. „Engie“ paaiškino, kad bet kokios konvertavus ZORA priemones gautos apmokestinamosios pajamos išankstinėse sutartyse tampa atitinkamo dydžio iš apmokestinamosios vertės atskaitomais nuostoliais. |
| --- | --- |

(127)

„Engie“ taip pat patvirtino, kad LIR 22a straipsnio taikymas nebūtų paveikęs ZORA kreditorių (bendrovių „LNG Luxembourg“ ir EIL) apmokestinamųjų pajamų, kadangi pardavimo kaina ir pardavimo data buvo iš anksto nustatytos išankstinėse sutartyse. Apie tai buvo diskutuota 2017 m. birželio 1 d. susitikime aptarus scenarijų, pagal kurį bendrovės „LNG Luxembourg“ arba EIL uždirbtų apmokestinamąjį pelną arba patirtų nuostolius, turint omenyje tai, kad ZORA priemonės ir išankstinės sutartys padengiamos vienu metu. „Engie“ paaiškino, kad bet kokios konvertavus ZORA priemones gautos apmokestinamosios pajamos išankstinėse sutartyse tampa atitinkamo dydžio iš apmokestinamosios vertės atskaitomais nuostoliais.

| (128) | Galiausiai, kalbant apie kontroliuojančiosioms bendrovėms (būtent, bendrovėms CEF ir „LNG Holding“) taikomą teisinį pagrindą, „Engie“ patikslino, kad akcijų perleidimo dieną, jei akcijų vertė būtų didesnė nei išankstinėse sutartyse nurodyta pirkimo kaina, kontroliuojančioji bendrovė savo apskaitoje nepripažintų jokio pelno. Toks pelnas galėtų būti pripažintas vėliau, jei ir kai emintentų akcijos būtų parduotos arba panaikintos. „Engie“ teigimu, šis galimas pelnas gali būti neapmokestinamas pagal LIR 166 straipsnyje numatytą visoms Liuksemburgo bendrovėms taikomą iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo sistemą. |
| --- | --- |

(128)

Galiausiai, kalbant apie kontroliuojančiosioms bendrovėms (būtent, bendrovėms CEF ir „LNG Holding“) taikomą teisinį pagrindą, „Engie“ patikslino, kad akcijų perleidimo dieną, jei akcijų vertė būtų didesnė nei išankstinėse sutartyse nurodyta pirkimo kaina, kontroliuojančioji bendrovė savo apskaitoje nepripažintų jokio pelno. Toks pelnas galėtų būti pripažintas vėliau, jei ir kai emintentų akcijos būtų parduotos arba panaikintos. „Engie“ teigimu, šis galimas pelnas gali būti neapmokestinamas pagal LIR 166 straipsnyje numatytą visoms Liuksemburgo bendrovėms taikomą iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo sistemą.

| (129) | „Engie“ teigia, kad ZORA GSTM ir ZORA LNG priemonės įgyvendinamos laikantis pagal mokesčių įstatymus priimtų išankstinių sprendimų ir kad toks įgyvendinimas neveda prie dvigubo neapmokestinimo. „Engie“ 2017 m. birželio susitikime taip pat paaiškino, kad kai yra labiau remiamasi ekonominiu nei teisiniu pagrindimu, labai svarbu atsižvelgti į ilgą ZORA priemonės laikotarpį ir nesutelkti viso dėmesio į metus, kai buvo uždirbtas pelnas ir sumokėti riboto dydžio pelno mokesčiai. „Engie“ paaiškino, kad nagrinėjant kiekvienos bendrovės motyvus, o ne ekonominį ar bendrąjį aspektą sistema yra simetriška. |
| --- | --- |

(129)

„Engie“ teigia, kad ZORA GSTM ir ZORA LNG priemonės įgyvendinamos laikantis pagal mokesčių įstatymus priimtų išankstinių sprendimų ir kad toks įgyvendinimas neveda prie dvigubo neapmokestinimo. „Engie“ 2017 m. birželio susitikime taip pat paaiškino, kad kai yra labiau remiamasi ekonominiu nei teisiniu pagrindimu, labai svarbu atsižvelgti į ilgą ZORA priemonės laikotarpį ir nesutelkti viso dėmesio į metus, kai buvo uždirbtas pelnas ir sumokėti riboto dydžio pelno mokesčiai. „Engie“ paaiškino, kad nagrinėjant kiekvienos bendrovės motyvus, o ne ekonominį ar bendrąjį aspektą sistema yra simetriška.

| (130) | Be to, „Engie“ paaiškino, kad ZORA GSTM priemonė dar nebuvo konvertuota. Iki šios dienos bendrovė EIL negavo jokio pelno. ZORA LNG priemonė 2014 m. buvo iš dalies konvertuota į akcijas ir bendrovės „LNG Luxembourg“ apskaitoje buvo pripažintas susikaupusio ZORA prieaugio dydžio pelnas. Bendrovė „LNG Luxembourg“ nepasirinko taikyti LIR 22a straipsnyje numatytos neprivalomos apmokestinimo atidėjimo sistemos ir konvertavus gautas pelnas buvo įtrauktas apskaičiuojant jos 2014 m. mokesčio bazę. |
| --- | --- |

(130)

Be to, „Engie“ paaiškino, kad ZORA GSTM priemonė dar nebuvo konvertuota. Iki šios dienos bendrovė EIL negavo jokio pelno. ZORA LNG priemonė 2014 m. buvo iš dalies konvertuota į akcijas ir bendrovės „LNG Luxembourg“ apskaitoje buvo pripažintas susikaupusio ZORA prieaugio dydžio pelnas. Bendrovė „LNG Luxembourg“ nepasirinko taikyti LIR 22a straipsnyje numatytos neprivalomos apmokestinimo atidėjimo sistemos ir konvertavus gautas pelnas buvo įtrauktas apskaičiuojant jos 2014 m. mokesčio bazę.

| (131) | Taip pat „Engie“ išsamiau paaiškino konkrečias bendrovių EIL ir „LNG Luxembourg“ funkcijas. Šios funkcijos aprašytos „Engie“ parengtose ZORA priemones pagrindžiančiose sandorių kainodaros ataskaitose, kurios buvo pridėtos prie Komisijai pateiktų pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą (toliau – SK ataskaitos). Bendrovės EIL ir „LNG Luxembourg“ SK ataskaitose įvardytos kaip visą veiklos riziką prisiimantys ir pagrindines tų veiklų funkcijas atliekantys „investuotojai“, o šias bendroves tuo pat metu nuo bet kokios rizikos saugo išankstinės sutartys (166). „Engie“ paaiškino, kad sandorių kainodaros pažiūriu, siekiant nustatyti ZORA priemonės suteikėjo atlygį, galima sutapatinti ZORA priemonės kreditorių su pagal išankstines sutartis konvertuotų akcijų pirkėju. |
| --- | --- |

(131)

Taip pat „Engie“ išsamiau paaiškino konkrečias bendrovių EIL ir „LNG Luxembourg“ funkcijas. Šios funkcijos aprašytos „Engie“ parengtose ZORA priemones pagrindžiančiose sandorių kainodaros ataskaitose, kurios buvo pridėtos prie Komisijai pateiktų pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą (toliau – SK ataskaitos). Bendrovės EIL ir „LNG Luxembourg“ SK ataskaitose įvardytos kaip visą veiklos riziką prisiimantys ir pagrindines tų veiklų funkcijas atliekantys „investuotojai“, o šias bendroves tuo pat metu nuo bet kokios rizikos saugo išankstinės sutartys (166). „Engie“ paaiškino, kad sandorių kainodaros pažiūriu, siekiant nustatyti ZORA priemonės suteikėjo atlygį, galima sutapatinti ZORA priemonės kreditorių su pagal išankstines sutartis konvertuotų akcijų pirkėju.

166

| (132) | Kadangi ekonominiu ir komerciniu požiūriu bendrovių EIL ir „LNG Luxembourg“ dalyvavimas yra neutralus, 2017 m. birželio 1 d. susitikime Komisija paprašė jai paaiškinti kodėl šios bendrovės buvo būtinos turto perdavimui finansuoti. „Engie“ patvirtino, kad ji būtų galėjusi naudoti ir kitokią veiklos perdavimo struktūrą. Nors ir yra kitokių būdų atlikti šią operaciją, šis struktūra buvo pasirinkta dėl didesnio bendrovių valdymo lankstumo ir platesnių ateities operacijų galimybių, o tai yra svarbūs kriterijai organizuojant įmonių grupę. |
| --- | --- |

(132)

Kadangi ekonominiu ir komerciniu požiūriu bendrovių EIL ir „LNG Luxembourg“ dalyvavimas yra neutralus, 2017 m. birželio 1 d. susitikime Komisija paprašė jai paaiškinti kodėl šios bendrovės buvo būtinos turto perdavimui finansuoti. „Engie“ patvirtino, kad ji būtų galėjusi naudoti ir kitokią veiklos perdavimo struktūrą. Nors ir yra kitokių būdų atlikti šią operaciją, šis struktūra buvo pasirinkta dėl didesnio bendrovių valdymo lankstumo ir platesnių ateities operacijų galimybių, o tai yra svarbūs kriterijai organizuojant įmonių grupę.

5.1.   
  „ENGIE“ NEIGIA BET KOKIŲ PRANAŠUMŲ BUVIMĄ

„ENGIE“ NEIGIA BET KOKIŲ PRANAŠUMŲ BUVIMĄ

| (133) | „Engie“ teigia, kad susijusioms bendrovėms nebuvo suteiktas joks pranašumas dėl nepagrįstai sumažinto apmokestinimo. „Engie“ pareiškia, kad ZORA prieaugio atskaitymas nėra konkurencinis pranašumas. „Engie“ taip pat mano, kad, ZORA priemonės suteikėjams taikytą sistemą derinant su kreditoriams taikoma sistema, negali atsirasti konkurencinis pranašumas, kadangi tas pranašumas neįgavo materialaus pavidalo, nes ZORA GSTM priemonė nebuvo konvertuota, o ZORA LNG atveju nebuvo pasirinkta taikyti LIR 22a straipsnio. |
| --- | --- |

(133)

„Engie“ teigia, kad susijusioms bendrovėms nebuvo suteiktas joks pranašumas dėl nepagrįstai sumažinto apmokestinimo. „Engie“ pareiškia, kad ZORA prieaugio atskaitymas nėra konkurencinis pranašumas. „Engie“ taip pat mano, kad, ZORA priemonės suteikėjams taikytą sistemą derinant su kreditoriams taikoma sistema, negali atsirasti konkurencinis pranašumas, kadangi tas pranašumas neįgavo materialaus pavidalo, nes ZORA GSTM priemonė nebuvo konvertuota, o ZORA LNG atveju nebuvo pasirinkta taikyti LIR 22a straipsnio.

5.2.   
  „ENGIE“ NEIGIA GINČIJAMŲ PRIEMONIŲ ATRANKUMĄ

„ENGIE“ NEIGIA GINČIJAMŲ PRIEMONIŲ ATRANKUMĄ

| (134) | Pirma, „Engie“ mano, kad ginčijami mokesčių sprendimai nėra individualios pagalbos priemonės. |
| --- | --- |

(134)

Pirma, „Engie“ mano, kad ginčijami mokesčių sprendimai nėra individualios pagalbos priemonės.

| (135) | „Engie“ ginčija pamatinę sistemą, kuria Komisija remiasi sprendime pradėti procedūrą. „Engie“ mano, kad negalima taikyti LIR 109 straipsnio pirmos pastraipos ir 164 straipsnio, nes pirmasis straipsnis taikomas tik fiziniams asmenims, o antrasis nėra susijęs su paskolomis. Teisinga pamatinė sistema yra LIR 18–45 straipsniais, nustatančiais pagrindinius Liuksemburgo mokesčių teisės principus, pavyzdžiui, apdairumo principą (LIR 23 straipsnis), prekybos balanso susiejimo su mokestiniu balansu principą (LIR 40 straipsnis) ir veiklos išlaidų atskaitymo principą (LIR 45 straipsnis), pagrįsta bendrovės apmokestinamųjų pajamų nustatymo sistema. |
| --- | --- |

(135)

„Engie“ ginčija pamatinę sistemą, kuria Komisija remiasi sprendime pradėti procedūrą. „Engie“ mano, kad negalima taikyti LIR 109 straipsnio pirmos pastraipos ir 164 straipsnio, nes pirmasis straipsnis taikomas tik fiziniams asmenims, o antrasis nėra susijęs su paskolomis. Teisinga pamatinė sistema yra LIR 18–45 straipsniais, nustatančiais pagrindinius Liuksemburgo mokesčių teisės principus, pavyzdžiui, apdairumo principą (LIR 23 straipsnis), prekybos balanso susiejimo su mokestiniu balansu principą (LIR 40 straipsnis) ir veiklos išlaidų atskaitymo principą (LIR 45 straipsnis), pagrįsta bendrovės apmokestinamųjų pajamų nustatymo sistema.

| (136) | „Engie“ mano, kad ginčijami mokesčių sprendimai nenukrypsta nuo pamatinės sistemos. Grąžinamos skolos vertės padidėjimas yra skolininko finansinės sąnaudos. Šios finansinės sąnaudos yra įtrauktos į metinę finansinę ataskaitą ir yra atskaitytinos remiantis prekybos balanso susiejimo su mokestiniu balansu ir veikos išlaidų atskaitymo principu. Atvirkščiai, esant neigiamam ZORA prieaugiui, sumažėjus skolai apskaitoje pripažįstamos apmokestinamosios pajamos. Vėlesnis paskolos konvertavimas į akcijas neturi įtakos pradiniam priemonės priskyrimui skoloms. Kalbant apie bendroves EIL ir „LNG Luxembourg“, LIR 22a straipsnis suteikia joms galimybę konvertavimo momentu pasirinkti apmokestinimo atidėjimą. 2014 m. atlikusi dalinį ZORA LNG priemonės konvertavimą, bendrovė „LNG Luxembourg“ netaikė šios sistemos ir savo apskaitoje pripažino apmokestinamąjį pelną. ZORA GSTM paskola ir likusi ZORA LNG paskolos dalis iki šios dienos konvertuotos nebuvo. Iki dabar nebuvo gauta jokių pajamų ir nebuvo galima taikyti LIR 22a straipsnyje numatytos neprivalomos sistemos. Todėl „Engie“ mano, kad nei formalus ginčijamų mokesčių sprendimų turinys, nei jų įgyvendinimas nenukrypsta nuo pamatinės sistemos. |
| --- | --- |

(136)

„Engie“ mano, kad ginčijami mokesčių sprendimai nenukrypsta nuo pamatinės sistemos. Grąžinamos skolos vertės padidėjimas yra skolininko finansinės sąnaudos. Šios finansinės sąnaudos yra įtrauktos į metinę finansinę ataskaitą ir yra atskaitytinos remiantis prekybos balanso susiejimo su mokestiniu balansu ir veikos išlaidų atskaitymo principu. Atvirkščiai, esant neigiamam ZORA prieaugiui, sumažėjus skolai apskaitoje pripažįstamos apmokestinamosios pajamos. Vėlesnis paskolos konvertavimas į akcijas neturi įtakos pradiniam priemonės priskyrimui skoloms. Kalbant apie bendroves EIL ir „LNG Luxembourg“, LIR 22a straipsnis suteikia joms galimybę konvertavimo momentu pasirinkti apmokestinimo atidėjimą. 2014 m. atlikusi dalinį ZORA LNG priemonės konvertavimą, bendrovė „LNG Luxembourg“ netaikė šios sistemos ir savo apskaitoje pripažino apmokestinamąjį pelną. ZORA GSTM paskola ir likusi ZORA LNG paskolos dalis iki šios dienos konvertuotos nebuvo. Iki dabar nebuvo gauta jokių pajamų ir nebuvo galima taikyti LIR 22a straipsnyje numatytos neprivalomos sistemos. Todėl „Engie“ mano, kad nei formalus ginčijamų mokesčių sprendimų turinys, nei jų įgyvendinimas nenukrypsta nuo pamatinės sistemos.

| (137) | Remdamasi SK ataskaitomis, „Engie“ tvirtina, kad ZORA emitentų apmokestinimo maržos (tai yra emitentų atlygio) nustatymo metodas atitinka patikimą apytikslį rinkoje gaunamų rezultatų įvertį ir įprastų rinkos sąlygų principą. Už įvairių juridinių subjektų funkcijas, rizikas ir turtą buvo atlyginta vadovaujantis rinkos kainomis. Dviejose SK ataskaitose buvo įvertintos emitentų (bendrovių „LNG Supply“ arba GSTM) ir „investuotojo“ (kuris nebuvo tiksliai įvardytas) prisiimtos funkcijos ir rizikos ir padaryta išvada, kad daugeliu atvejų riziką prisiėmė „investuotojas“, o emitentui buvo patikėtas kasdienis perduoto verslo valdymas. PR ataskaitose nurodyta, kad palyginamosios laisvosios rinkos kainos metodas (167) yra tinkamas vertinant ZORA priemonių atitiktį įprastoms rinkos sąlygom, ir kad panašus yra biržinių fondų atlygis. Galiausiai, SK ataskaitose prieinama išvados, kad atlygis emitentams atitinka RSF atlygį ir kad dėl šios priežasties turi būti laikomas atitinkančiu įprastas rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(137)

Remdamasi SK ataskaitomis, „Engie“ tvirtina, kad ZORA emitentų apmokestinimo maržos (tai yra emitentų atlygio) nustatymo metodas atitinka patikimą apytikslį rinkoje gaunamų rezultatų įvertį ir įprastų rinkos sąlygų principą. Už įvairių juridinių subjektų funkcijas, rizikas ir turtą buvo atlyginta vadovaujantis rinkos kainomis. Dviejose SK ataskaitose buvo įvertintos emitentų (bendrovių „LNG Supply“ arba GSTM) ir „investuotojo“ (kuris nebuvo tiksliai įvardytas) prisiimtos funkcijos ir rizikos ir padaryta išvada, kad daugeliu atvejų riziką prisiėmė „investuotojas“, o emitentui buvo patikėtas kasdienis perduoto verslo valdymas. PR ataskaitose nurodyta, kad palyginamosios laisvosios rinkos kainos metodas (167) yra tinkamas vertinant ZORA priemonių atitiktį įprastoms rinkos sąlygom, ir kad panašus yra biržinių fondų atlygis. Galiausiai, SK ataskaitose prieinama išvados, kad atlygis emitentams atitinka RSF atlygį ir kad dėl šios priežasties turi būti laikomas atitinkančiu įprastas rinkos sąlygas.

167

| (138) | „Engie“ teigia, kad ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtintas bendras nurodytų Liuksemburgo mokesčių teisės nuostatų taikymas atitinka Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslą, kuris yra apmokestinti Liuksemburge visų bendrovių pelno mokesčio mokėtojų pelną atsižvelgus į atlygį už išleistas skolos priemones. Kiekvienam skolos priemonės turėtojui (skolininkui) taikoma vienoda apmokestinimo tvarka, būtent finansinių išlaidų neapmokestinimas. Tokiu pat būdu kiekvienam panašią paskolą suteikusiam skolintojui taikoma vienoda apmokestinimo tvarka, būtent grąžinus paskolą apskaityto pelno apmokestinimas, nebent būtų pasirenkama apmokestinimo atidėjimo sistema. |
| --- | --- |

(138)

„Engie“ teigia, kad ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtintas bendras nurodytų Liuksemburgo mokesčių teisės nuostatų taikymas atitinka Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslą, kuris yra apmokestinti Liuksemburge visų bendrovių pelno mokesčio mokėtojų pelną atsižvelgus į atlygį už išleistas skolos priemones. Kiekvienam skolos priemonės turėtojui (skolininkui) taikoma vienoda apmokestinimo tvarka, būtent finansinių išlaidų neapmokestinimas. Tokiu pat būdu kiekvienam panašią paskolą suteikusiam skolintojui taikoma vienoda apmokestinimo tvarka, būtent grąžinus paskolą apskaityto pelno apmokestinimas, nebent būtų pasirenkama apmokestinimo atidėjimo sistema.

| (139) | Taip pat „Engie“ ginčija bet kokį piktnaudžiavimą teise. Visi su sandoriais susiję subjektai yra juridiniai subjektai. Be to, ginčijami sandoriai turi ekonominį pagrindą – finansuoti verslo perdavimą. Todėl „Engie“ mano, kad Liuksemburgas nei atleido ZORA prieaugį nuo mokesčio, nei pritarė mokesčių vengimui ar piktnaudžiavimui nacionaline teise. |
| --- | --- |

(139)

Taip pat „Engie“ ginčija bet kokį piktnaudžiavimą teise. Visi su sandoriais susiję subjektai yra juridiniai subjektai. Be to, ginčijami sandoriai turi ekonominį pagrindą – finansuoti verslo perdavimą. Todėl „Engie“ mano, kad Liuksemburgas nei atleido ZORA prieaugį nuo mokesčio, nei pritarė mokesčių vengimui ar piktnaudžiavimui nacionaline teise.

| (140) | Antra, „Engie“ mano, kad kadangi ginčijami mokesčių sprendimai tik patvirtina taikomą nacionalinę teisę, jie turi būti vertinami kaip sistema. Šiuo klausimu „Engie“ mano, kad šios ginčijamuose mokesčių sprendimuose išaiškintos sistemos nėra atrankios. Jos yra bendrojo pobūdžio, kadangi yra atskirai ir kartu taikomos visiems be išimties ūkinės veiklos vykdytojams. Kad jas būtų galima taikyti, nebūtina priimti mokesčių sprendimų, nors šioje byloje juos priimti reikėjo siekiant užtikrinti teisinį tikrumą. Visos įmonės, kurių teisinė ir faktinė padėtis mokesčių sistemos tikslo, būtent pelno apmokestinimo, atžvilgiu yra panaši, gali pasinaudoti šia sistema. Todėl „Engie“ teigia, kad konkrečiais savo poveikiais šios tvarkos įmonių nediskriminuoja ir nediferencijuoja. |
| --- | --- |

(140)

Antra, „Engie“ mano, kad kadangi ginčijami mokesčių sprendimai tik patvirtina taikomą nacionalinę teisę, jie turi būti vertinami kaip sistema. Šiuo klausimu „Engie“ mano, kad šios ginčijamuose mokesčių sprendimuose išaiškintos sistemos nėra atrankios. Jos yra bendrojo pobūdžio, kadangi yra atskirai ir kartu taikomos visiems be išimties ūkinės veiklos vykdytojams. Kad jas būtų galima taikyti, nebūtina priimti mokesčių sprendimų, nors šioje byloje juos priimti reikėjo siekiant užtikrinti teisinį tikrumą. Visos įmonės, kurių teisinė ir faktinė padėtis mokesčių sistemos tikslo, būtent pelno apmokestinimo, atžvilgiu yra panaši, gali pasinaudoti šia sistema. Todėl „Engie“ teigia, kad konkrečiais savo poveikiais šios tvarkos įmonių nediskriminuoja ir nediferencijuoja.

| (141) | Trečia, „Engie“ tebesilaiko nuomonės, kad ginčijamos priemonės yra pagrįstos esminiais Liuksemburgo mokesčių sistemos principais ir ypač apdairumo principu. |
| --- | --- |

(141)

Trečia, „Engie“ tebesilaiko nuomonės, kad ginčijamos priemonės yra pagrįstos esminiais Liuksemburgo mokesčių sistemos principais ir ypač apdairumo principu.

| (142) | „Engie“ nesutinka, kad Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslas yra apmokestinti apskaitoje užregistruotą pelną. Pamatinė sistema yra Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, kurią sudaro ir LIR 166 straipsnis ir jo taikymas, savo ruožtu, buvo patvirtintas ginčijamais mokesčių sprendimais. |
| --- | --- |

(142)

„Engie“ nesutinka, kad Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslas yra apmokestinti apskaitoje užregistruotą pelną. Pamatinė sistema yra Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, kurią sudaro ir LIR 166 straipsnis ir jo taikymas, savo ruožtu, buvo patvirtintas ginčijamais mokesčių sprendimais.

| (143) | „Engie“ nurodo, kad ginčijami mokesčių sprendimai nenukrypsta nuo LIR 166 straipsnio. Remiantis Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, mokesčių mokėtojo apskaitoje registruoti dividendai ar kapitalo prieaugis negali būti apmokestinami, jei tenkinamos LIR 166 straipsnio sąlygos. „Engie“ pažymi, kad LIR 166 straipsnio sąlygos buvo įvykdytos, kai bendrovė „LNG Supply“ sumažino savo kapitalą panaikindama naujai išleistas akcijas. Todėl „Engie“ mano, kad ginčijami mokesčių sprendimai nėra atsieti nuo taikomų mokesčių teisės normų ir neprivertė sumažinti pelno mokesčio, kurį būtų reikėję sumokėti jų nepriėmus. |
| --- | --- |

(143)

„Engie“ nurodo, kad ginčijami mokesčių sprendimai nenukrypsta nuo LIR 166 straipsnio. Remiantis Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, mokesčių mokėtojo apskaitoje registruoti dividendai ar kapitalo prieaugis negali būti apmokestinami, jei tenkinamos LIR 166 straipsnio sąlygos. „Engie“ pažymi, kad LIR 166 straipsnio sąlygos buvo įvykdytos, kai bendrovė „LNG Supply“ sumažino savo kapitalą panaikindama naujai išleistas akcijas. Todėl „Engie“ mano, kad ginčijami mokesčių sprendimai nėra atsieti nuo taikomų mokesčių teisės normų ir neprivertė sumažinti pelno mokesčio, kurį būtų reikėję sumokėti jų nepriėmus.

| (144) | „Engie“ taip pat mano, kad remiantis Liuksemburgo Konstitucijos 99 ir 101 straipsniais, Liuksemburgo mokesčių institucijos negali nukrypti nuo griežtų LIR166 straipsnio sąlygų. |
| --- | --- |

(144)

„Engie“ taip pat mano, kad remiantis Liuksemburgo Konstitucijos 99 ir 101 straipsniais, Liuksemburgo mokesčių institucijos negali nukrypti nuo griežtų LIR166 straipsnio sąlygų.

| (145) | „Engie“ atkreipia dėmesį, kad sprendime pradėti procedūrą kalbama apie galimą individualios pagalbos priemonę, o ne apie LIR 166 straipsnį, kuriuo nustatoma sistema. Jei Komisija nemano, kad LIR 166 straipsnis savaime yra nukrypimas, tačiau abejoja jo taikymu ginčijamuose mokesčių sprendimuose, Komisijai negali įrodyti kuo ginčijami mokesčių sprendimai nukrypsta nuo LIR 166 straipsnio. |
| --- | --- |

(145)

„Engie“ atkreipia dėmesį, kad sprendime pradėti procedūrą kalbama apie galimą individualios pagalbos priemonę, o ne apie LIR 166 straipsnį, kuriuo nustatoma sistema. Jei Komisija nemano, kad LIR 166 straipsnis savaime yra nukrypimas, tačiau abejoja jo taikymu ginčijamuose mokesčių sprendimuose, Komisijai negali įrodyti kuo ginčijami mokesčių sprendimai nukrypsta nuo LIR 166 straipsnio.

| (146) | „Engie“ teigia, kad iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo sistemos taikymo srities išplėtimas, kuris pirmą kartą Liuksemburge buvo patvirtintas 1940 m., atitiko vidaus rinkos kūrimo tikslą. „Engie“ teigimu, toks tikslas nustatytas Direktyvoje 90/435/EEB. „Engie“ mano, kad šioje direktyvoje nereikalaujama, kad paskirstyti skirtas pelnas būtų apmokestintas. |
| --- | --- |

(146)

„Engie“ teigia, kad iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo sistemos taikymo srities išplėtimas, kuris pirmą kartą Liuksemburge buvo patvirtintas 1940 m., atitiko vidaus rinkos kūrimo tikslą. „Engie“ teigimu, toks tikslas nustatytas Direktyvoje 90/435/EEB. „Engie“ mano, kad šioje direktyvoje nereikalaujama, kad paskirstyti skirtas pelnas būtų apmokestintas.

| (147) | Kalbėdama apie grupės motyvus, „Engie“ nurodė, kad atrankumo kriterijų reikia vertinti kiekvieno juridinio subjekto atžvilgiu atskirai, o ne visos grupės lygiu. „Engie“ supranta, kad kai kuriuose ankstesniuose savo sprendimuose (168) Komisija laikėsi nuomonės, jog analizė grupės lygmeniu nebuvo pagrįsta. |
| --- | --- |

(147)

Kalbėdama apie grupės motyvus, „Engie“ nurodė, kad atrankumo kriterijų reikia vertinti kiekvieno juridinio subjekto atžvilgiu atskirai, o ne visos grupės lygiu. „Engie“ supranta, kad kai kuriuose ankstesniuose savo sprendimuose (168) Komisija laikėsi nuomonės, jog analizė grupės lygmeniu nebuvo pagrįsta.

168

| (148) | „Engie“ teigia, kad Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, kaip rekomenduoja EBPO, nenumato simetriškos tvarkos taikymo principo mokesčių tikslais reziduojančioms bendrovėms, kurios yra to paties sandorio šalys, nei susiejimo taisyklių (angl. linking rules) (169). „Engie“ dar kartą patvirtina savo poziciją, kad kiekviena grupės bendrovė buvo apmokestinta laikantis taikomų taisyklių, kaip tai patvirtino ginčijami mokesčių sprendimai. |
| --- | --- |

(148)

„Engie“ teigia, kad Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, kaip rekomenduoja EBPO, nenumato simetriškos tvarkos taikymo principo mokesčių tikslais reziduojančioms bendrovėms, kurios yra to paties sandorio šalys, nei susiejimo taisyklių (angl. linking rules) (169). „Engie“ dar kartą patvirtina savo poziciją, kad kiekviena grupės bendrovė buvo apmokestinta laikantis taikomų taisyklių, kaip tai patvirtino ginčijami mokesčių sprendimai.

linking rules

169

| (149) | „Engie“ paaiškina, kad sandoriais, kurių apmokestinimo tvarką patvirtino ginčijami mokesčių sprendimai, siekiama ekonominių tikslų, būtent finansuoti turto perdavimą. Todėl, „Engie“ teigimu, šioje byloje „StAnpG“ 6 straipsnio kriterijai tenkinami nebuvo. |
| --- | --- |

(149)

„Engie“ paaiškina, kad sandoriais, kurių apmokestinimo tvarką patvirtino ginčijami mokesčių sprendimai, siekiama ekonominių tikslų, būtent finansuoti turto perdavimą. Todėl, „Engie“ teigimu, šioje byloje „StAnpG“ 6 straipsnio kriterijai tenkinami nebuvo.

| (150) | „Engie“ nurodo, kad bendrovėms, kurioms skirti ginčijami mokesčių sprendimai, nebuvo taikoma kita tvarka nei bendrovėms, kurioms tokie sprendimai nepriimti, juolab kad ginčijamais mokesčių sprendimais buvo tik patvirtintas teisingas Liuksemburge taikomų mokesčių taisyklių taikymas. Todėl ginčijami mokesčių sprendimai nei de jure, nei de facto nediskriminuoja kitų bendrovių, kurių teisinė ir faktinė padėtis Liuksemburgo mokesčių sistemos tikslo atžvilgiu yra panaši kaip „Engie“. |
| --- | --- |

(150)

„Engie“ nurodo, kad bendrovėms, kurioms skirti ginčijami mokesčių sprendimai, nebuvo taikoma kita tvarka nei bendrovėms, kurioms tokie sprendimai nepriimti, juolab kad ginčijamais mokesčių sprendimais buvo tik patvirtintas teisingas Liuksemburge taikomų mokesčių taisyklių taikymas. Todėl ginčijami mokesčių sprendimai nei de jure, nei de facto nediskriminuoja kitų bendrovių, kurių teisinė ir faktinė padėtis Liuksemburgo mokesčių sistemos tikslo atžvilgiu yra panaši kaip „Engie“.

de jure

de facto

5.3.   PAGALBOS NESUSIGRĄŽINIMAS

PAGALBOS NESUSIGRĄŽINIMAS

| (151) | Galiausiai, „Engie“ teigia, kad jei Komisija priskirtų ginčijamus mokesčių sprendimus su vidaus rinka nesuderinamai pagalbai, ji negalėtų nurodyti ją sugrąžinti nenusižengdama keliems bendriesiems teisės principams, būtent teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių, gero administravimo ir vienodo požiūrio principams. |
| --- | --- |

(151)

Galiausiai, „Engie“ teigia, kad jei Komisija priskirtų ginčijamus mokesčių sprendimus su vidaus rinka nesuderinamai pagalbai, ji negalėtų nurodyti ją sugrąžinti nenusižengdama keliems bendriesiems teisės principams, būtent teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių, gero administravimo ir vienodo požiūrio principams.

| (152) | Konkrečiai, „Engie“ teigimu, Komisijai galėtų įrodyti, kad bendrovėms buvo suteiktas atrankusis pranašumas tik atgaline data primesdama savo nuosavą Liuksemburgo mokesčių teisės aiškinimą tam, kad prieitų išvados, jog ji šiuo atveju buvo netinkamai taikyta. Dėl to atsiradęs teisinis netikrumas būtinai turėtų būti apribotas sprendimo padarinių negaliojimo atgaline data. |
| --- | --- |

(152)

Konkrečiai, „Engie“ teigimu, Komisijai galėtų įrodyti, kad bendrovėms buvo suteiktas atrankusis pranašumas tik atgaline data primesdama savo nuosavą Liuksemburgo mokesčių teisės aiškinimą tam, kad prieitų išvados, jog ji šiuo atveju buvo netinkamai taikyta. Dėl to atsiradęs teisinis netikrumas būtinai turėtų būti apribotas sprendimo padarinių negaliojimo atgaline data.

6.   PAGALBOS PRIEMONIŲ VERTINIMAS

PAGALBOS PRIEMONIŲ VERTINIMAS

| (153) | Kai nurodyta 92 konstatuojamojoje dalyje, sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė tris pagrindines abejones. Šiame sprendime Komisija daugiausia dėmesio skirs trečiajai abejonei, susijusiai su ZORA prieaugio atskaitymo ir jį atitinkančių pajamų neapmokestinimo bendrojo poveikio ir paaiškins kodėl sprendime pradėti procedūrą išreikštos abejonės nebuvo išsklaidytos. |
| --- | --- |

(153)

Kai nurodyta 92 konstatuojamojoje dalyje, sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė tris pagrindines abejones. Šiame sprendime Komisija daugiausia dėmesio skirs trečiajai abejonei, susijusiai su ZORA prieaugio atskaitymo ir jį atitinkančių pajamų neapmokestinimo bendrojo poveikio ir paaiškins kodėl sprendime pradėti procedūrą išreikštos abejonės nebuvo išsklaidytos.

6.1.   PAGALBOS BUVIMAS

PAGALBOS BUVIMAS

| (154) | Remiantis Sutarties 107 straipsnio 1 dalimi, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(154)

Remiantis Sutarties 107 straipsnio 1 dalimi, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (155) | Norint priemone pripažinti „pagalba“ kaip jis suprantama pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, ji turi atitikti visas toje nuostatoje numatytas sąlygas (170). Todėl, pirma, tai turi būti valstybės arba iš valstybės išteklių suteikta pagalba; antra, ši priemonė turi turėti įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai; trečia, ji turi suteikti bendrovei atrankųjį pranašumą ir, ketvirta, ji turi iškraipyti konkurenciją arba turi galėti ją iškraipyti (171). |
| --- | --- |

(155)

Norint priemone pripažinti „pagalba“ kaip jis suprantama pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, ji turi atitikti visas toje nuostatoje numatytas sąlygas (170). Todėl, pirma, tai turi būti valstybės arba iš valstybės išteklių suteikta pagalba; antra, ši priemonė turi turėti įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai; trečia, ji turi suteikti bendrovei atrankųjį pranašumą ir, ketvirta, ji turi iškraipyti konkurenciją arba turi galėti ją iškraipyti (171).

170

171

| (156) | Dėl pirmosios valstybės buvimo pagalbos sąlygos pasakytina, kad ginčijamus mokesčių sprendimus priėmė Liuksemburgo mokesčių administratorius, kuris yra Liuksemburgo valstybės organas. Šiais mokesčių sprendimais administratorius pripažino tam tikrą apmokestinimo tvarką. Remdamosi šiais mokesčių sprendimais, grupei „Engie“ priklausančios bendrovės „LNG Supply“, „LNG Luxembourg“, „LNG Holding“, GSTM, EIL ir CEF nustatė pelno mokesčio sumą, kurią jos kasmet turėjo sumokėti Liuksemburgui. Vėliau šiais mokesčių sprendimais grupės „Engie“ bendrovės pasinaudojo pateikdamos savo metines mokesčių deklaracijas, kurias Liuksemburgo mokesčių administratorius priėmė kaip jų Liuksemburge mokėtiną pelno mokestį nustatantį dokumentą. Todėl pagal ginčijamus mokesčių sprendimus suteiktos lengvatos priskirtinos Liuksemburgui. |
| --- | --- |

(156)

Dėl pirmosios valstybės buvimo pagalbos sąlygos pasakytina, kad ginčijamus mokesčių sprendimus priėmė Liuksemburgo mokesčių administratorius, kuris yra Liuksemburgo valstybės organas. Šiais mokesčių sprendimais administratorius pripažino tam tikrą apmokestinimo tvarką. Remdamosi šiais mokesčių sprendimais, grupei „Engie“ priklausančios bendrovės „LNG Supply“, „LNG Luxembourg“, „LNG Holding“, GSTM, EIL ir CEF nustatė pelno mokesčio sumą, kurią jos kasmet turėjo sumokėti Liuksemburgui. Vėliau šiais mokesčių sprendimais grupės „Engie“ bendrovės pasinaudojo pateikdamos savo metines mokesčių deklaracijas, kurias Liuksemburgo mokesčių administratorius priėmė kaip jų Liuksemburge mokėtiną pelno mokestį nustatantį dokumentą. Todėl pagal ginčijamus mokesčių sprendimus suteiktos lengvatos priskirtinos Liuksemburgui.

| (157) | Dėl priemonių finansavimo naudojant valstybės išteklius, pažymėtina, kad pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką priemonė, pagal kurią valstybės institucijos leidžia neapmokestinti kai kurių įmonių, todėl, nors iš tikrųjų ir neperduodami valstybės ištekliai, šių asmenų, kuriems tai taikoma, finansinė padėtis tampa geresnė negu kitų mokesčių mokėtojų, yra valstybės pagalba (172). Šioje byloje ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinama, kad ZORA prieaugis yra apskaičiuojant bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM mokesčius atskaitytinos išlaidos, o atitinkamai bendrovių „LNG Holding“ ir CEF gautos jas atitinkančios pajamos neapmokestintos. Todėl ZORA prieaugio sumos, kurios yra nemaža bendrovių GSTM ir „LNG Supply“ uždirbto pelno dalis, Liuksemburge yra neapmokestinamos. Taigi, galima teigti, kad ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta apmokestinimo tvarka sumažina grupės „Engie“ Liuksemburge mokamą pelno mokestį ir tokiu būdu prarandami valstybės ištekliai. Taip yra dėl to, kad visos grupės „Engie“ bendrovių išlaidos, kurias jos Liuksemburge deklaravo kaip atskaitytinas apskaičiuojant mokesčius, ir visos grupės „Engie“ bendrovių pajamos, kurias jos Liuksemburge deklaravo kaip atleistas nuo mokesčio, tampa negautomis mokestinėmis pajamomis, kurios priešingu atveju būtų atitekusios Liuksemburgui (173). Taigi ginčijamos priemonės finansuotos iš valstybės išteklių. |
| --- | --- |

(157)

Dėl priemonių finansavimo naudojant valstybės išteklius, pažymėtina, kad pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką priemonė, pagal kurią valstybės institucijos leidžia neapmokestinti kai kurių įmonių, todėl, nors iš tikrųjų ir neperduodami valstybės ištekliai, šių asmenų, kuriems tai taikoma, finansinė padėtis tampa geresnė negu kitų mokesčių mokėtojų, yra valstybės pagalba (172). Šioje byloje ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinama, kad ZORA prieaugis yra apskaičiuojant bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM mokesčius atskaitytinos išlaidos, o atitinkamai bendrovių „LNG Holding“ ir CEF gautos jas atitinkančios pajamos neapmokestintos. Todėl ZORA prieaugio sumos, kurios yra nemaža bendrovių GSTM ir „LNG Supply“ uždirbto pelno dalis, Liuksemburge yra neapmokestinamos. Taigi, galima teigti, kad ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta apmokestinimo tvarka sumažina grupės „Engie“ Liuksemburge mokamą pelno mokestį ir tokiu būdu prarandami valstybės ištekliai. Taip yra dėl to, kad visos grupės „Engie“ bendrovių išlaidos, kurias jos Liuksemburge deklaravo kaip atskaitytinas apskaičiuojant mokesčius, ir visos grupės „Engie“ bendrovių pajamos, kurias jos Liuksemburge deklaravo kaip atleistas nuo mokesčio, tampa negautomis mokestinėmis pajamomis, kurios priešingu atveju būtų atitekusios Liuksemburgui (173). Taigi ginčijamos priemonės finansuotos iš valstybės išteklių.

172

173

| (158) | Dėl antrosios valstybės pagalbos sąlygos pasakytina, kad bendrovės, kurioms buvo skirti ginčijami mokesčių sprendimai, priklauso tarptautinei grupei „Engie“, vykdančiai įvairią veiklą daugelio valstybių narių energetikos rinkoje todėl bet kokia joms skiriama pagalba gali paveikti Sąjungos vidaus prekybą. Dėl tos pačios priežasties, bendrovei „Engie“ taikydamas palankią apmokestinimo tvarką, Liuksemburgas galėjo atitraukti investicijas nuo valstybių narių, kurios negali taikyti arba netaikys analogiškai palankios apmokestinimo tvarkos. Kadangi ginčijami mokesčių sprendimai sustiprina pagalbos gavėjo konkurencinę padėtį, palyginti su kitomis ES vidaus konkuruojančiomis prekyboje įmonėmis, manoma, kad jos paveikė tokią prekybą (174). |
| --- | --- |

(158)

Dėl antrosios valstybės pagalbos sąlygos pasakytina, kad bendrovės, kurioms buvo skirti ginčijami mokesčių sprendimai, priklauso tarptautinei grupei „Engie“, vykdančiai įvairią veiklą daugelio valstybių narių energetikos rinkoje todėl bet kokia joms skiriama pagalba gali paveikti Sąjungos vidaus prekybą. Dėl tos pačios priežasties, bendrovei „Engie“ taikydamas palankią apmokestinimo tvarką, Liuksemburgas galėjo atitraukti investicijas nuo valstybių narių, kurios negali taikyti arba netaikys analogiškai palankios apmokestinimo tvarkos. Kadangi ginčijami mokesčių sprendimai sustiprina pagalbos gavėjo konkurencinę padėtį, palyginti su kitomis ES vidaus konkuruojančiomis prekyboje įmonėmis, manoma, kad jos paveikė tokią prekybą (174).

174

| (159) | Panašiai dėl ketvirtosios valstybės pagalbos sąlygos pasakytina, kad valstybės taikoma priemonė laikoma iškraipančia arba galinčia iškraipyti konkurenciją, jeigu dėl jos gali pagerėti įmonės konkurencinė padėtis kitų konkuruojančių įmonių atžvilgiu (175). |
| --- | --- |

(159)

Panašiai dėl ketvirtosios valstybės pagalbos sąlygos pasakytina, kad valstybės taikoma priemonė laikoma iškraipančia arba galinčia iškraipyti konkurenciją, jeigu dėl jos gali pagerėti įmonės konkurencinė padėtis kitų konkuruojančių įmonių atžvilgiu (175).

175

| (160) | Būtent, „Engie“ vykdo veiklą elektros, gamtinių dujų ir SGD, energijos naudojimo efektyvumo paslaugų srityse ir kitose susijusiose rinkose daugelyje ES valstybių narių. Visose šiose rinkose „Engie konkuruoja su kitomis bendrovėmis. Taigi, kaip bus įrodyta, ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta apmokestinimo tvarka sumažino „Engie“ mokesčių naštą, kurią ji įprastai patirtų vykdydama kasdienę valdymo ar įprastą veiklą. Todėl šiais mokesčių sprendimais teikiama pagalba turėtų būti laikoma kaip iškraipanti konkurenciją arba galinti ją iškraipyti, nes stiprinama „Engie“ finansinė padėtis rinkoje, kurioje ji vykdo veiklą. Sumažindama „Engie“ mokesčius, kuriuos kitu atveju ji būtų turėjusi sumokėti ir kuriuos turi mokėti konkuruojančios bendrovės, ginčijamais mokesčių sprendimais taikyta apmokestinimo tvarka atlaisvino lėšas, kurias bendrovė „Engie“ galėjo investuoti į vykdomą veiklą, investuoti papildomai arba padidinti atlygį akcininkams, o tai savo ruožtu iškraipo konkurenciją rinkoje, kurioje ji vykdo savo veiklą. Todėl šioje byloje yra tenkinama ir ketvirtoji valstybės pagalbos sąlyga. |
| --- | --- |

(160)

Būtent, „Engie“ vykdo veiklą elektros, gamtinių dujų ir SGD, energijos naudojimo efektyvumo paslaugų srityse ir kitose susijusiose rinkose daugelyje ES valstybių narių. Visose šiose rinkose „Engie konkuruoja su kitomis bendrovėmis. Taigi, kaip bus įrodyta, ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta apmokestinimo tvarka sumažino „Engie“ mokesčių naštą, kurią ji įprastai patirtų vykdydama kasdienę valdymo ar įprastą veiklą. Todėl šiais mokesčių sprendimais teikiama pagalba turėtų būti laikoma kaip iškraipanti konkurenciją arba galinti ją iškraipyti, nes stiprinama „Engie“ finansinė padėtis rinkoje, kurioje ji vykdo veiklą. Sumažindama „Engie“ mokesčius, kuriuos kitu atveju ji būtų turėjusi sumokėti ir kuriuos turi mokėti konkuruojančios bendrovės, ginčijamais mokesčių sprendimais taikyta apmokestinimo tvarka atlaisvino lėšas, kurias bendrovė „Engie“ galėjo investuoti į vykdomą veiklą, investuoti papildomai arba padidinti atlygį akcininkams, o tai savo ruožtu iškraipo konkurenciją rinkoje, kurioje ji vykdo savo veiklą. Todėl šioje byloje yra tenkinama ir ketvirtoji valstybės pagalbos sąlyga.

| (161) | Kalbant apie trečiąją valstybės pagalbos buvimo pripažinimo sąlygą, išankstinio mokesčių sprendimo paskirtis – atsižvelgiant į konkrečius faktus ir aplinkybes iš anksto nustatyti įprastos apmokestinimo tvarkos taikymą konkrečiam atvejui. Tačiau priimant apmokestinimo tvarką patvirtinantį mokesčių sprendimą, kaip ir tvirtinant bet kurią kitą mokesčių priemonę, būtina laikytis valstybės pagalbos taisyklių. Jeigu mokesčių sprendimu patvirtinama mokesčių tvarka, kuri aiškiai neatitinka tvarkos, kurios paprastai būtų laikomasi taikant įprastą apmokestinimo sistemą, ir tai nėra pagrindžiama ir jeigu taikant tą tvarką pagerinama mokesčių mokėtojo finansinė padėtis valstybėje narėje, lyginant su bendrovėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis atsižvelgiant į apmokestinimo sistemos tikslą yra panaši, tuo sprendimu mokesčių mokėtojui suteikiamas atrankusis pranašumas. |
| --- | --- |

(161)

Kalbant apie trečiąją valstybės pagalbos buvimo pripažinimo sąlygą, išankstinio mokesčių sprendimo paskirtis – atsižvelgiant į konkrečius faktus ir aplinkybes iš anksto nustatyti įprastos apmokestinimo tvarkos taikymą konkrečiam atvejui. Tačiau priimant apmokestinimo tvarką patvirtinantį mokesčių sprendimą, kaip ir tvirtinant bet kurią kitą mokesčių priemonę, būtina laikytis valstybės pagalbos taisyklių. Jeigu mokesčių sprendimu patvirtinama mokesčių tvarka, kuri aiškiai neatitinka tvarkos, kurios paprastai būtų laikomasi taikant įprastą apmokestinimo sistemą, ir tai nėra pagrindžiama ir jeigu taikant tą tvarką pagerinama mokesčių mokėtojo finansinė padėtis valstybėje narėje, lyginant su bendrovėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis atsižvelgiant į apmokestinimo sistemos tikslą yra panaši, tuo sprendimu mokesčių mokėtojui suteikiamas atrankusis pranašumas.

| (162) | Remdamasi sprendime pradėti procedūrą išreikštomis abejonėmis (176), Komisija mano, kad ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka suteikia atrankųjį pranašumą. Įrodyti, kad bendrovėms buvo suteiktas atrankusis pranašumas, galima keliais skirtingais aspektais išnagrinėjus „Engie“ suteiktos apmokestinimo tvarkos poveikį. Komisija 6.2 skirsnyje įrodys, kad ginčijamais mokesčių sprendimais kiekvienai iš kontroliuojančiųjų bendrovių „LNG Holding“ ir CEF atskirai suteikiamas atrankusis pranašumas. Komisija 6.3 skirsnyje įrodys, kad ginčijamais mokesčių sprendimais atrankusis pranašumas suteikiamas visai grupei. Galiausiai, Komisija 6.4 skirsnyje įrodys, kad, netaikydamas mokesčių piktnaudžiavimo prevencijos taisyklių, Liuksemburgas suteikė „Engie“ atrankųjį pranašumą. |
| --- | --- |

(162)

Remdamasi sprendime pradėti procedūrą išreikštomis abejonėmis (176), Komisija mano, kad ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka suteikia atrankųjį pranašumą. Įrodyti, kad bendrovėms buvo suteiktas atrankusis pranašumas, galima keliais skirtingais aspektais išnagrinėjus „Engie“ suteiktos apmokestinimo tvarkos poveikį. Komisija 6.2 skirsnyje įrodys, kad ginčijamais mokesčių sprendimais kiekvienai iš kontroliuojančiųjų bendrovių „LNG Holding“ ir CEF atskirai suteikiamas atrankusis pranašumas. Komisija 6.3 skirsnyje įrodys, kad ginčijamais mokesčių sprendimais atrankusis pranašumas suteikiamas visai grupei. Galiausiai, Komisija 6.4 skirsnyje įrodys, kad, netaikydamas mokesčių piktnaudžiavimo prevencijos taisyklių, Liuksemburgas suteikė „Engie“ atrankųjį pranašumą.

176

kiekvienai

atskirai

visai grupei

6.2.   IŠNAGRINĖJUS KONTROLIUOJANČIOSIOMS BENDROVĖMS „LNG HOLDING“ IR CEF SUTEIKTOS APMOKESTINIMO TVARKOS PADARINIUS NUSTATYTAS ATRANKUSIS PRANAŠUMAS

IŠNAGRINĖJUS KONTROLIUOJANČIOSIOMS BENDROVĖMS „LNG HOLDING“ IR CEF SUTEIKTOS APMOKESTINIMO TVARKOS PADARINIUS NUSTATYTAS ATRANKUSIS PRANAŠUMAS

| (163) | Kai valstybės patvirtina priemone pagerinama įmonės grynoji finansinė padėtis, suteikiamas pranašumas, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje (177). Nustačius, kad esama pranašumo, reikia atsižvelgti į pačios priemonės poveikį (178). Kalbant apie mokesčių priemonę, pranašumas gali būti suteikiamas įvairiai sumažinus įmonės mokesčių naštą, ypač apmokestinamąsias pajamas arba mokėtino mokesčio sumą (179). |
| --- | --- |

(163)

Kai valstybės patvirtina priemone pagerinama įmonės grynoji finansinė padėtis, suteikiamas pranašumas, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje (177). Nustačius, kad esama pranašumo, reikia atsižvelgti į pačios priemonės poveikį (178). Kalbant apie mokesčių priemonę, pranašumas gali būti suteikiamas įvairiai sumažinus įmonės mokesčių naštą, ypač apmokestinamąsias pajamas arba mokėtino mokesčio sumą (179).

177

178

179

| (164) | Ginčijamais mokesčių sprendimais suteikiama apmokestinimo tvarka, pagal kurią bendrovės GSTM, EIL, CEF, „LNG Supply“, „LNG Luxembourg“ ir „LNG Holding“ nustatė savo kiekvienų metų apmokestinamąjį pelną pelno mokesčiui sumokėti. Šia apmokestinimo tvarka buvo nustatytas Liuksemburge sumokamas bendrovių pelno mokestis, kurį šios bendrovės turėjo mokėti ginčijamais mokesčių sprendimais apibrėžtą laikotarpį ir taip joms galėjo būti suteiktas atrankusis pranašumas. |
| --- | --- |

(164)

Ginčijamais mokesčių sprendimais suteikiama apmokestinimo tvarka, pagal kurią bendrovės GSTM, EIL, CEF, „LNG Supply“, „LNG Luxembourg“ ir „LNG Holding“ nustatė savo kiekvienų metų apmokestinamąjį pelną pelno mokesčiui sumokėti. Šia apmokestinimo tvarka buvo nustatytas Liuksemburge sumokamas bendrovių pelno mokestis, kurį šios bendrovės turėjo mokėti ginčijamais mokesčių sprendimais apibrėžtą laikotarpį ir taip joms galėjo būti suteiktas atrankusis pranašumas.

| (165) | Todėl, kalbant apie 133 konstatuojamojoje dalyje „Engie“ pateiktą argumentą, kad pranašumas negalėjo būti suteiktas, kadangi nagrinėjama apmokestinimo tvarka nebuvo įgyvendinta, nes ZORA GSTM paskola nebuvo konvertuota, Komisija atkreipia dėmesį, kad pranašumo buvimas nepriklauso nuo ZORA paskolos konvertavimo, net jei, kaip paaiškinta 8 skirsnyje, siekiant nustatyti sugrąžinamą sumą, pranašumas laikomas įgavusiu materialų pavidalą tik tuo momentu, kai bendrovių CEF ir „LNG Holding“ gautos pajamos buvo atleistos nuo mokesčio (180). |
| --- | --- |

(165)

Todėl, kalbant apie 133 konstatuojamojoje dalyje „Engie“ pateiktą argumentą, kad pranašumas negalėjo būti suteiktas, kadangi nagrinėjama apmokestinimo tvarka nebuvo įgyvendinta, nes ZORA GSTM paskola nebuvo konvertuota, Komisija atkreipia dėmesį, kad pranašumo buvimas nepriklauso nuo ZORA paskolos konvertavimo, net jei, kaip paaiškinta 8 skirsnyje, siekiant nustatyti sugrąžinamą sumą, pranašumas laikomas įgavusiu materialų pavidalą tik tuo momentu, kai bendrovių CEF ir „LNG Holding“ gautos pajamos buvo atleistos nuo mokesčio (180).

180

| (166) | Be to, tuo pačiu atsakydama į kai kurias Liuksemburgo (181) ir „Engie“ (182) pateiktas pastabas, Komisija primena, kad šis sprendimas netaikomas pačiai LIR 166 straipsnyje numatytai iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo sistemai, tačiau tam, kaip ši sistema buvo taikyta konkrečiomis šios bylos sąlygomis, Liuksemburgo mokesčių institucijoms patvirtinus tokį taikymą ginčijamais mokesčių sprendimais. Iš tiesų, Komisijos vertinamos apmokestinimo tvarkos esmė yra leisti taikyti iš kapitalo dalių gautų panamų atleidimą nuo pelno mokesčio bendrovių „LNG Holding“ ir CEF gautoms pajamoms iš atitinkamai bendrovėse „LNG Supply“ ir „GSTM“ turimo kapitalo dalių, kurios, ekonominiu požiūriu, atitinka pastarųjų bendrovių atskaitytų išlaidų (ZORA prieaugio) sumas. Bendrasis ZORA prieaugio atskaitymo ir jį atitinkančių pajamų neapmokestinimo poveikis išreikštas tuo, kad beveik visas bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM uždirbtas pelnas buvo visiškai neapmokestintas (183). Kaip išaiškinta 6.2.1 skirsnyje, tokia apmokestinimo tvarka nukrypsta nuo atskaitos pagrindo, t. y. nuo Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos. Be to, tokia sistema nepagrįstai diskriminuojamos kitos įmonės, kurioms Liuksemburge taikomas tas pats atskaitos pagrindas ir kurios sumoka mokesčius nuo viso jų pelno. |
| --- | --- |

(166)

Be to, tuo pačiu atsakydama į kai kurias Liuksemburgo (181) ir „Engie“ (182) pateiktas pastabas, Komisija primena, kad šis sprendimas netaikomas pačiai LIR 166 straipsnyje numatytai iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo sistemai, tačiau tam, kaip ši sistema buvo taikyta konkrečiomis šios bylos sąlygomis, Liuksemburgo mokesčių institucijoms patvirtinus tokį taikymą ginčijamais mokesčių sprendimais. Iš tiesų, Komisijos vertinamos apmokestinimo tvarkos esmė yra leisti taikyti iš kapitalo dalių gautų panamų atleidimą nuo pelno mokesčio bendrovių „LNG Holding“ ir CEF gautoms pajamoms iš atitinkamai bendrovėse „LNG Supply“ ir „GSTM“ turimo kapitalo dalių, kurios, ekonominiu požiūriu, atitinka pastarųjų bendrovių atskaitytų išlaidų (ZORA prieaugio) sumas. Bendrasis ZORA prieaugio atskaitymo ir jį atitinkančių pajamų neapmokestinimo poveikis išreikštas tuo, kad beveik visas bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM uždirbtas pelnas buvo visiškai neapmokestintas (183). Kaip išaiškinta 6.2.1 skirsnyje, tokia apmokestinimo tvarka nukrypsta nuo atskaitos pagrindo, t. y. nuo Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos. Be to, tokia sistema nepagrįstai diskriminuojamos kitos įmonės, kurioms Liuksemburge taikomas tas pats atskaitos pagrindas ir kurios sumoka mokesčius nuo viso jų pelno.

181

182

183

| (167) | 107 straipsnis draudžia teikti tik tą pagalbą, kuria
  „palaikomos tam tikros įmonės ar tam tikrų prekių gamyba“
  , kitaip tariant, atrankųjį pranašumą suteikiančias priemones (184). Norinti pripažinti valstybės mokesčių priemonę atrankia šios nuostatos prasme, reikia atlikti Teisingumo Teismo numatytą trijų etapų atrankumo analizę. Pirmiausia Komisija turi nustatyti pamatinę sistemą. Ji turi įrodyti, kad ginčijama mokesčių priemonė neatitinka pamatinės sistemos, nes pagal ją taikomas skirtingas požiūris į ekonominės veiklos vykdytojus, kurių faktinė ir teisinė padėtis atitinkamos valstybės mokesčių sistemos tikslo požiūriu yra panaši (išankstinis atrankumas) (185). Galiausiai, mokesčių priemonę, kuria nukrypstama nuo pamatinės sistemos, nepaisant visko galima pagrįsti, jeigu atitinkama valstybė narė gali įrodyti, kad ši priemonė sukurta tiesiogiai remiantis pagrindiniais arba svarbiausiais šios mokesčių sistemos principais (186). Jeigu taip yra, mokesčių priemonė nėra atrankioji. Šiuo trečiuoju etapu įrodymo prievolė tenka valstybei narei. |
| --- | --- |

(167)

107 straipsnis draudžia teikti tik tą pagalbą, kuria
  „palaikomos tam tikros įmonės ar tam tikrų prekių gamyba“
  , kitaip tariant, atrankųjį pranašumą suteikiančias priemones (184). Norinti pripažinti valstybės mokesčių priemonę atrankia šios nuostatos prasme, reikia atlikti Teisingumo Teismo numatytą trijų etapų atrankumo analizę. Pirmiausia Komisija turi nustatyti pamatinę sistemą. Ji turi įrodyti, kad ginčijama mokesčių priemonė neatitinka pamatinės sistemos, nes pagal ją taikomas skirtingas požiūris į ekonominės veiklos vykdytojus, kurių faktinė ir teisinė padėtis atitinkamos valstybės mokesčių sistemos tikslo požiūriu yra panaši (išankstinis atrankumas) (185). Galiausiai, mokesčių priemonę, kuria nukrypstama nuo pamatinės sistemos, nepaisant visko galima pagrįsti, jeigu atitinkama valstybė narė gali įrodyti, kad ši priemonė sukurta tiesiogiai remiantis pagrindiniais arba svarbiausiais šios mokesčių sistemos principais (186). Jeigu taip yra, mokesčių priemonė nėra atrankioji. Šiuo trečiuoju etapu įrodymo prievolė tenka valstybei narei.

„palaikomos tam tikros įmonės ar tam tikrų prekių gamyba“

184

185

186

| (168) | Taigi, atrankiojo pranašumo analizė pradedama nustatant konkrečioje valstybėje narėje taikomą pamatinę sistemą. Būtent remiantis šia pamatine sistema reikia nustatyti, ar priemonė nuo jos nukrypsta suteikdama geresnes sąlygas lyginant su bendrovėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis sistemos tikslų atžvilgiu yra panaši. |
| --- | --- |

(168)

Taigi, atrankiojo pranašumo analizė pradedama nustatant konkrečioje valstybėje narėje taikomą pamatinę sistemą. Būtent remiantis šia pamatine sistema reikia nustatyti, ar priemonė nuo jos nukrypsta suteikdama geresnes sąlygas lyginant su bendrovėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis sistemos tikslų atžvilgiu yra panaši.

| (169) | Pamatinę sistemą sudaro nuoseklus taisyklių rinkinys, kuris, remiantis objektyviais kriterijais, taikomas visoms į jo taikymo sritį, kuri apibrėžta jo tikslu, patenkančioms įmonėms. Tose taisyklėse apibrėžiama ne tik sistemos taikymo sritis, bet ir sąlygos, kuriomis ta sistema taikoma, įmonių, kurioms ji taikoma, teisės ir pareigos, taip pat techniniai sistemos veikimo aspektai (187). Kalbant apie mokesčius, pamatinė sistema grindžiama tokiais elementais kaip mokesčių bazė, apmokestinamieji asmenys, apmokestinimo momentas ir mokesčių tarifai (188). |
| --- | --- |

(169)

Pamatinę sistemą sudaro nuoseklus taisyklių rinkinys, kuris, remiantis objektyviais kriterijais, taikomas visoms į jo taikymo sritį, kuri apibrėžta jo tikslu, patenkančioms įmonėms. Tose taisyklėse apibrėžiama ne tik sistemos taikymo sritis, bet ir sąlygos, kuriomis ta sistema taikoma, įmonių, kurioms ji taikoma, teisės ir pareigos, taip pat techniniai sistemos veikimo aspektai (187). Kalbant apie mokesčius, pamatinė sistema grindžiama tokiais elementais kaip mokesčių bazė, apmokestinamieji asmenys, apmokestinimo momentas ir mokesčių tarifai (188).

187

188

| (170) | Šioje byloje 6.2.1 skirsnyje Komisija nustatys, kad ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka neatitinka bendrosios Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos. 6.2.2 skirsnyje Komisija įrodys, kad ši apmokestinimo tvarka nukrypsta nuo ne tokios plačios pamatinės sistemos, kurią sudaro tik bendrosios Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos taisyklės, reglamentuojančios iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimą ir pelno paskirstymo apmokestinimą. |
| --- | --- |

(170)

Šioje byloje 6.2.1 skirsnyje Komisija nustatys, kad ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka neatitinka bendrosios Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos. 6.2.2 skirsnyje Komisija įrodys, kad ši apmokestinimo tvarka nukrypsta nuo ne tokios plačios pamatinės sistemos, kurią sudaro tik bendrosios Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos taisyklės, reglamentuojančios iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimą ir pelno paskirstymo apmokestinimą.

6.2.1.   DISKRIMINUOJANTIS NUKRYPIMAS NUO LIUKSEMBURGO PELNO MOKESČIO SISTEMOS

6.2.1.1.   
  Atskaitos pagrindas: Liuksemburgo pelno mokesčio sistema

Atskaitos pagrindas: Liuksemburgo pelno mokesčio sistema

| (171) | Buvo priimti kelioms Liuksemburge reziduojančioms grupės „Engie“ bendrovėms palankūs ginčijami mokesčių sprendimai, kuriais buvo siekiama nustatyti pelno mokestį, kurį šios bendrovės turėjo mokėti taikant įprastą bendrovių Liuksemburge apmokestinimo pelno mokesčiu sistemą. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad šioje byloje pamatinę sistemą sudaro ši sistema, būtent bendroji Liuksemburgo pelno mokesčio sistema. |
| --- | --- |

(171)

Buvo priimti kelioms Liuksemburge reziduojančioms grupės „Engie“ bendrovėms palankūs ginčijami mokesčių sprendimai, kuriais buvo siekiama nustatyti pelno mokestį, kurį šios bendrovės turėjo mokėti taikant įprastą bendrovių Liuksemburge apmokestinimo pelno mokesčiu sistemą. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad šioje byloje pamatinę sistemą sudaro ši sistema, būtent bendroji Liuksemburgo pelno mokesčio sistema.

| (172) | Šioje byloje pagrindinėse teisės nuostatose (189) nurodoma, kad pelno mokesčio sistema taikoma visoms Liuksemburge reziduojančioms bendrovėms, siekiant nustatyti jų mokėtiną pelno mokestį. |
| --- | --- |

(172)

Šioje byloje pagrindinėse teisės nuostatose (189) nurodoma, kad pelno mokesčio sistema taikoma visoms Liuksemburge reziduojančioms bendrovėms, siekiant nustatyti jų mokėtiną pelno mokestį.

189

taikoma visoms Liuksemburge reziduojančioms bendrovėms

| (173) | LIR 159 straipsnio pirmoje pastraipoje numatyta, kad Liuksemburge reziduojančiais mokesčių mokėtojais laikomos įmonių pajamų mokesčiu apmokestinamos visos bendrovės, kurių registruotoji buveinė arba centrinė administracija yra Liuksemburgo teritorijoje. Remiantis LIR 159 straipsnio 2 dalimi, mokesčių tikslais reziduojančios bendrovės pelno mokestį turi mokėti nuo visų savo pajamų („visų mokesčių mokėtojo pajamų“). LIR 163 straipsnyje logiškai numatyta, kad „Įmonių pajamų mokesčiu apmokestinamos per kalendorinius metus gautos mokesčių mokėtojo apmokestinamosios pajamos“. |
| --- | --- |

(173)

LIR 159 straipsnio pirmoje pastraipoje numatyta, kad Liuksemburge reziduojančiais mokesčių mokėtojais laikomos įmonių pajamų mokesčiu apmokestinamos visos bendrovės, kurių registruotoji buveinė arba centrinė administracija yra Liuksemburgo teritorijoje. Remiantis LIR 159 straipsnio 2 dalimi, mokesčių tikslais reziduojančios bendrovės pelno mokestį turi mokėti nuo visų savo pajamų („visų mokesčių mokėtojo pajamų“). LIR 163 straipsnyje logiškai numatyta, kad „Įmonių pajamų mokesčiu apmokestinamos per kalendorinius metus gautos mokesčių mokėtojo apmokestinamosios pajamos“.

| (174) | Pelno mokestį mokančių bendrovių apmokestinamasis pelnas (arba „apmokestinamosios pajamos“) nustatomas remiantis jų apskaitos rezultatu. LIR 18 straipsnyje (190) išaiškinta mokesčių mokėtojo metinio pelno nustatymo tvarka. Pagal šią nuostatą, pelnas apskaičiuojamas kaip grynojo turto ataskaitinio laikotarpio pabaigoje ir grynojo turto ataskaitinio laikotarpio pradžioje skirtumas, kurį didina įmonės pinigų arba kito turto išėmimas per ataskaitinį laikotarpį mokesčių mokėtojo asmeninėms reikmėms arba bet kurioms kitoms reikmėms, kurios nėra skirtos bendrovės interesams, ir mažina papildomi įnašai, atlikti per ataskaitinį laikotarpį. |
| --- | --- |

(174)

Pelno mokestį mokančių bendrovių apmokestinamasis pelnas (arba „apmokestinamosios pajamos“) nustatomas remiantis jų apskaitos rezultatu. LIR 18 straipsnyje (190) išaiškinta mokesčių mokėtojo metinio pelno nustatymo tvarka. Pagal šią nuostatą, pelnas apskaičiuojamas kaip grynojo turto ataskaitinio laikotarpio pabaigoje ir grynojo turto ataskaitinio laikotarpio pradžioje skirtumas, kurį didina įmonės pinigų arba kito turto išėmimas per ataskaitinį laikotarpį mokesčių mokėtojo asmeninėms reikmėms arba bet kurioms kitoms reikmėms, kurios nėra skirtos bendrovės interesams, ir mažina papildomi įnašai, atlikti per ataskaitinį laikotarpį.

190

| (175) | Todėl, norint nustatyti apmokestinamąjį pelną, pirmiausia reikia nustatyti bendrovės grynąjį turtą apmokestinimo reikmėms. Šiuo tikslu LIR 23 straipsnyje (191) išaiškinta, kad grynojo turto vertinimas turi atitikti bendrąsias apskaitos taisykles ir principus, o 40 straipsnis (192) nustato prekybos balanso susiejimo su mokestiniu balansu principą, pagal kurį mokestiniame balanse įrašomos prekybos balanso vertės, išskyrus atvejus, kai ypatinga mokesčių taisyklė reikalauja įrašyti kitokią vertę (193). Tai reiškia, kad, remiantis bendrąja Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, bendrovės apskaitos pelnas yra įtrauktas į jos apmokestinamąsias pajamas, nebent specialioje įstatymo nuostatoje numatyta kitaip. |
| --- | --- |

(175)

Todėl, norint nustatyti apmokestinamąjį pelną, pirmiausia reikia nustatyti bendrovės grynąjį turtą apmokestinimo reikmėms. Šiuo tikslu LIR 23 straipsnyje (191) išaiškinta, kad grynojo turto vertinimas turi atitikti bendrąsias apskaitos taisykles ir principus, o 40 straipsnis (192) nustato prekybos balanso susiejimo su mokestiniu balansu principą, pagal kurį mokestiniame balanse įrašomos prekybos balanso vertės, išskyrus atvejus, kai ypatinga mokesčių taisyklė reikalauja įrašyti kitokią vertę (193). Tai reiškia, kad, remiantis bendrąja Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, bendrovės apskaitos pelnas yra įtrauktas į jos apmokestinamąsias pajamas, nebent specialioje įstatymo nuostatoje numatyta kitaip.

191

192

prekybos balanso susiejimo su mokestiniu balansu principą

193

| (176) | Apibendrinant galima daryti išvadą, kad Liuksemburgo pelno mokesčio sistema taikoma visoms bendrovėms, kurių registruotoji buveinė arba centrinė administracija yra Liuksemburgo teritorijoje ir apmokestinamojo pelno apskaičiavimo bazė yra apskaitos pelnas. Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslas yra apmokestinti visų Liuksemburge pelno mokesti turinčių mokėti bendrovių apskaitoje pripažintą pelną. |
| --- | --- |

(176)

Apibendrinant galima daryti išvadą, kad Liuksemburgo pelno mokesčio sistema taikoma visoms bendrovėms, kurių registruotoji buveinė arba centrinė administracija yra Liuksemburgo teritorijoje ir apmokestinamojo pelno apskaičiavimo bazė yra apskaitos pelnas. Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslas yra apmokestinti visų Liuksemburge pelno mokesti turinčių mokėti bendrovių apskaitoje pripažintą pelną.

| (177) | Šios nuostatos iš esmės neginčija nei Liuksemburgas, nei „Engie“ (194). Liuksemburgo teigimu (195), pamatinę sistemą sudaro, viena vertus, LIR 18, 40 ir 23 straipsniai, apibrėžiantys bendrovės apmokestinamąsias pajamas, nustatantys prekybos balanso susiejimo su mokestiniu balansu principą ir apdairumo principą (196), ir, kita vertus, LIR 22a straipsnis. „Engie“ teigimu (197), teisinga pamatinė sistema yra LIR 18–45 straipsniais, nustatančiais pagrindinius Liuksemburgo mokesčių teisės principus, pavyzdžiui, apdairumo principą, prekybos balanso susiejimo su mokestiniu balansu principą ir veiklos išlaidų atskaitymo principą, pagrįsta bendrovės apmokestinamųjų pajamų nustatymo sistema (198). „Engie“aiškiai sutinka su tuo, kad Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslas yra apmokestinti visų Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelną (199). |
| --- | --- |

(177)

Šios nuostatos iš esmės neginčija nei Liuksemburgas, nei „Engie“ (194). Liuksemburgo teigimu (195), pamatinę sistemą sudaro, viena vertus, LIR 18, 40 ir 23 straipsniai, apibrėžiantys bendrovės apmokestinamąsias pajamas, nustatantys prekybos balanso susiejimo su mokestiniu balansu principą ir apdairumo principą (196), ir, kita vertus, LIR 22a straipsnis. „Engie“ teigimu (197), teisinga pamatinė sistema yra LIR 18–45 straipsniais, nustatančiais pagrindinius Liuksemburgo mokesčių teisės principus, pavyzdžiui, apdairumo principą, prekybos balanso susiejimo su mokestiniu balansu principą ir veiklos išlaidų atskaitymo principą, pagrįsta bendrovės apmokestinamųjų pajamų nustatymo sistema (198). „Engie“aiškiai sutinka su tuo, kad Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslas yra apmokestinti visų Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelną (199).

194

195

196

197

198

199

| (178) | Bendrosios Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos, kaip atskaitos pagrindo, apibrėžtis atitinka nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką, kuria remiantis, kalbant apie mokėtino pelno mokesčio nustatymo priemones, pamatine sistema turi būti pasirinkta atitinkamoje valstybėje narėje visoms įmonėms taikoma mokesčių sistema, o ne ypatingosios nuostatos, kurios taikomos tik tam tikriems mokesčių mokėtojams ar sandoriams. Sprendime World Duty Free Group dėl investicijoms į kapitalo dalis taikomų taisyklių Teismas, pavyzdžiui, palaikė Komisijos poziciją dėl to, kad pamatinė sistema buvo bendra Ispanijos mokesčių sistema, o ne konkrečios tokių investicijų apmokestinimo tvarkos taisyklės (200). |
| --- | --- |

(178)

Bendrosios Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos, kaip atskaitos pagrindo, apibrėžtis atitinka nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką, kuria remiantis, kalbant apie mokėtino pelno mokesčio nustatymo priemones, pamatine sistema turi būti pasirinkta atitinkamoje valstybėje narėje visoms įmonėms taikoma mokesčių sistema, o ne ypatingosios nuostatos, kurios taikomos tik tam tikriems mokesčių mokėtojams ar sandoriams. Sprendime World Duty Free Group dėl investicijoms į kapitalo dalis taikomų taisyklių Teismas, pavyzdžiui, palaikė Komisijos poziciją dėl to, kad pamatinė sistema buvo bendra Ispanijos mokesčių sistema, o ne konkrečios tokių investicijų apmokestinimo tvarkos taisyklės (200).

World Duty Free Group

200

| (179) | Komisija mano, kad atskaitos pagrindo apribojimas iki ypatingųjų, tam tikriems sandoriams ar tam tikroms bendrovėms taikomų pajamų įstatymo nuostatų, reikštų, kad šiuo atveju nustatant pamatinę sistemą būtų remiamasi tik tuo, ar atitinkama valstybė narė yra nustačius specialias mokesčių taisykles, o ne įsigilinant į mokesčių sistemos tikslą. Patvirtindama specialias tik tam tikroms bendrovėms ar sandoriams taikomas taisykles, valstybė narė galėtų teigti, kad toms bendrovėms ar sandoriams taikoma apmokestinimo tvarka jokiu būdu nenukrypsta nuo atskaitos pagrindo. Šis būdas galėtų apsaugoti tokio tipo priemones nuo Sutarties 107 straipsnio taikymo ir valstybės pagalbos kontrolė taptų neveiksminga. Kitaip tariant, patvirtinus tokį būdą, galimybė nustatyti, jog priemonė neatitinka pamatinės sistemos priklausytų tik nuo valstybės narės teisinio reguliavimo technikos. Kaip jau yra patvirtinęs Teismas, tai būtų nesuderinama su nekintamu principu, pagal kurį Sutarties 107 straipsnis apibrėžia valstybės pagalbą pagal jos poveikį, taigi, neatsižvelgiant į naudojamas technikas (201). |
| --- | --- |

(179)

Komisija mano, kad atskaitos pagrindo apribojimas iki ypatingųjų, tam tikriems sandoriams ar tam tikroms bendrovėms taikomų pajamų įstatymo nuostatų, reikštų, kad šiuo atveju nustatant pamatinę sistemą būtų remiamasi tik tuo, ar atitinkama valstybė narė yra nustačius specialias mokesčių taisykles, o ne įsigilinant į mokesčių sistemos tikslą. Patvirtindama specialias tik tam tikroms bendrovėms ar sandoriams taikomas taisykles, valstybė narė galėtų teigti, kad toms bendrovėms ar sandoriams taikoma apmokestinimo tvarka jokiu būdu nenukrypsta nuo atskaitos pagrindo. Šis būdas galėtų apsaugoti tokio tipo priemones nuo Sutarties 107 straipsnio taikymo ir valstybės pagalbos kontrolė taptų neveiksminga. Kitaip tariant, patvirtinus tokį būdą, galimybė nustatyti, jog priemonė neatitinka pamatinės sistemos priklausytų tik nuo valstybės narės teisinio reguliavimo technikos. Kaip jau yra patvirtinęs Teismas, tai būtų nesuderinama su nekintamu principu, pagal kurį Sutarties 107 straipsnis apibrėžia valstybės pagalbą pagal jos poveikį, taigi, neatsižvelgiant į naudojamas technikas (201).

201

| (180) | Liuksemburgas aiškiai neginčija, kad atskaitos pagrindas yra bendra pelno mokesčio sistema. Tačiau jis mano, kad Pajamų mokesčio įstatymo nuostatos nei įtvirtina, nei atspindi tikslo apmokestinti Liuksemburge mokesčius mokančių bendrovių uždirbtą pelną ir jokia įstatymo nuostata negali būti aiškinama kaip reikalaujanti, kad bet kokios Liuksemburge reziduojančios bendrovės gautos pajamos būtų apmokestinamos bet kokiomis sąlygomis, net prieštaraujant įstatymo nuostatoms. (202). Liuksemburgas ir „Engie“ šiuo klausimu remiasi mokesčio teisėtumo principu, pagal kurį apmokestinimo tvarką nustato įstatymas ir tas įstatymas turi būti aiškinamas siaurai, ir jei konkreti situacija nėra aiškiai apibrėžta įstatyme (teisės aktų leidėjo neaptarta), jos atveju apmokestinimas negali būti taikomas (203). |
| --- | --- |

(180)

Liuksemburgas aiškiai neginčija, kad atskaitos pagrindas yra bendra pelno mokesčio sistema. Tačiau jis mano, kad Pajamų mokesčio įstatymo nuostatos nei įtvirtina, nei atspindi tikslo apmokestinti Liuksemburge mokesčius mokančių bendrovių uždirbtą pelną ir jokia įstatymo nuostata negali būti aiškinama kaip reikalaujanti, kad bet kokios Liuksemburge reziduojančios bendrovės gautos pajamos būtų apmokestinamos bet kokiomis sąlygomis, net prieštaraujant įstatymo nuostatoms. (202). Liuksemburgas ir „Engie“ šiuo klausimu remiasi mokesčio teisėtumo principu, pagal kurį apmokestinimo tvarką nustato įstatymas ir tas įstatymas turi būti aiškinamas siaurai, ir jei konkreti situacija nėra aiškiai apibrėžta įstatyme (teisės aktų leidėjo neaptarta), jos atveju apmokestinimas negali būti taikomas (203).

202

203

| (181) | Komisija su šiuo tvirtinimu nesutinka. |
| --- | --- |

(181)

Komisija su šiuo tvirtinimu nesutinka.

| (182) | Pirma, Komisijai neaišku, kodėl visų pelno mokestį turinčių mokėti bendrovių pelno apmokestinimas nėra pelno mokesčio sistemos tikslas. Komisija pabrėžia, kad savo pastabose Liuksemburgas nenurodo kito tikslo. Antra, Komisija atkreipia dėmesį, kad „Engie“ pripažįsta, jog Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslas yra apmokestinti visų Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelną (204). Trečia, kaip buvo paaiškinta 172–176 konstatuojamosiose dalyse, pakanka perskaityti atitinkamas įstatymo nuostatas, kad būtų galima prieiti išvados, jog Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslas yra apmokestinti visą Liuksemburge mokėti pelno mokestį turinčių bendrovių jų apskaitoje pripažintą pelną. |
| --- | --- |

(182)

Pirma, Komisijai neaišku, kodėl visų pelno mokestį turinčių mokėti bendrovių pelno apmokestinimas nėra pelno mokesčio sistemos tikslas. Komisija pabrėžia, kad savo pastabose Liuksemburgas nenurodo kito tikslo. Antra, Komisija atkreipia dėmesį, kad „Engie“ pripažįsta, jog Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslas yra apmokestinti visų Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelną (204). Trečia, kaip buvo paaiškinta 172–176 konstatuojamosiose dalyse, pakanka perskaityti atitinkamas įstatymo nuostatas, kad būtų galima prieiti išvados, jog Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslas yra apmokestinti visą Liuksemburge mokėti pelno mokestį turinčių bendrovių jų apskaitoje pripažintą pelną.

204

| (183) | Panašu, kad, remdamiesi mokesčio teisėtumo principu, Liuksemburgas ir „Engie“ daro nuorodą į tai, kad Liuksemburgo teisėje egzistuoja išimtis arba spraga, dėl kurios praktiškai būtų neapmokestinamas beveik visas bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM Liuksemburge uždirbtas pelnas. Šis argumentas grindžiamas tuo, kad šiais atvejais tos išimtys ar spragos yra pamatinės sistemos sudedamoji dalis ir kad dėl to negalima nuo jos nukrypti. |
| --- | --- |

(183)

Panašu, kad, remdamiesi mokesčio teisėtumo principu, Liuksemburgas ir „Engie“ daro nuorodą į tai, kad Liuksemburgo teisėje egzistuoja išimtis arba spraga, dėl kurios praktiškai būtų neapmokestinamas beveik visas bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM Liuksemburge uždirbtas pelnas. Šis argumentas grindžiamas tuo, kad šiais atvejais tos išimtys ar spragos yra pamatinės sistemos sudedamoji dalis ir kad dėl to negalima nuo jos nukrypti.

| (184) | Komisija atmeta šį argumentą. Kadangi ginčijamuose mokesčių sprendimuose „Engie“ sukurtos struktūros – kaip pripažįsta Liuksemburgas ir „Engie“ (205) – yra prieinamos visiems rinkos dalyviams, bet kuri bendrovė galėtų perduoti savo veiklą patronuojamajai bendrovei, sukurti panašią finansavimo schemą ir sumokėti tik labai mažos savo pelno dalies pelno mokestį, kaip tai padarė „Engie“. Kitaip tariant, šis argumentas reiškia, kad bet kuris Liuksemburgo mokesčių mokėtojas gali pasirinkti mokėti pelno mokestį nuo viso savo pelno arba beveik visai jo nemokėti. Komisija negali sutikti su tokia išvada. Ji prieštarauja ne tik kiekvienos mokesčių sistemos bendrajam pobūdžiui, kuris numato, kad mokesčių mokėtojas vienašališkai negali nustatyti savo mokėtinos mokesčio sumos, bet ir pagrindiniam ir visoms valstybėms narėms taikomam principui, kuris numato, kad pajamų mokestis yra mokamas atsižvelgiant į mokesčių mokėtojų mokėjimo pajėgumą. Be to, tokia išvada keltų pavojų valstybės gebėjimui surinkti išteklius jos biudžetui finansuoti ir tokiu būdu paverstų jos mokesčių sistemą neveiksminga. |
| --- | --- |

(184)

Komisija atmeta šį argumentą. Kadangi ginčijamuose mokesčių sprendimuose „Engie“ sukurtos struktūros – kaip pripažįsta Liuksemburgas ir „Engie“ (205) – yra prieinamos visiems rinkos dalyviams, bet kuri bendrovė galėtų perduoti savo veiklą patronuojamajai bendrovei, sukurti panašią finansavimo schemą ir sumokėti tik labai mažos savo pelno dalies pelno mokestį, kaip tai padarė „Engie“. Kitaip tariant, šis argumentas reiškia, kad bet kuris Liuksemburgo mokesčių mokėtojas gali pasirinkti mokėti pelno mokestį nuo viso savo pelno arba beveik visai jo nemokėti. Komisija negali sutikti su tokia išvada. Ji prieštarauja ne tik kiekvienos mokesčių sistemos bendrajam pobūdžiui, kuris numato, kad mokesčių mokėtojas vienašališkai negali nustatyti savo mokėtinos mokesčio sumos, bet ir pagrindiniam ir visoms valstybėms narėms taikomam principui, kuris numato, kad pajamų mokestis yra mokamas atsižvelgiant į mokesčių mokėtojų mokėjimo pajėgumą. Be to, tokia išvada keltų pavojų valstybės gebėjimui surinkti išteklius jos biudžetui finansuoti ir tokiu būdu paverstų jos mokesčių sistemą neveiksminga.

205

| (185) | Praktikoje dėl Liuksemburgo ir „Engie“ pozicijos valstybės pagalbos kontrolė taptų neveiksminga, kadangi valstybės narės turėtų teisę sąmoningai arba nesąmoningai savo mokesčių sistemose taikyti nepagrįstas bendrojo pelno apmokestinimo principo išimtis, kuriomis galėtų pasinaudoti ištisos įmonių ar sandorių kategorijos. Atsižvelgiant į tai, kad šios išimtys būtų sudedamoji atskaitos pagrindo dalis, jos niekada negalėtų būti laikomos valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(185)

Praktikoje dėl Liuksemburgo ir „Engie“ pozicijos valstybės pagalbos kontrolė taptų neveiksminga, kadangi valstybės narės turėtų teisę sąmoningai arba nesąmoningai savo mokesčių sistemose taikyti nepagrįstas bendrojo pelno apmokestinimo principo išimtis, kuriomis galėtų pasinaudoti ištisos įmonių ar sandorių kategorijos. Atsižvelgiant į tai, kad šios išimtys būtų sudedamoji atskaitos pagrindo dalis, jos niekada negalėtų būti laikomos valstybės pagalba.

| (186) | Kaip papildomą argumentą Liuksemburgas taip pat nurodo tai, kad atskaitos pagrindo nustatymas turi būti pagrįstas teisės aktų leidėjo aiškiai nustatytų taisyklių rinkiniu o ne hipotetiniu „principu“ ar „tikslu“, kurio aiškinimas gali nukrypti nuo aiškių ir tikslių įstatymo formuluočių (206). |
| --- | --- |

(186)

Kaip papildomą argumentą Liuksemburgas taip pat nurodo tai, kad atskaitos pagrindo nustatymas turi būti pagrįstas teisės aktų leidėjo aiškiai nustatytų taisyklių rinkiniu o ne hipotetiniu „principu“ ar „tikslu“, kurio aiškinimas gali nukrypti nuo aiškių ir tikslių įstatymo formuluočių (206).

206

| (187) | Komisija ginčija teiginį, kad tokia pamatinė sistema negali būti apibrėžta įvardijant jos tikslus, tokius kaip visų pelno mokestį turinčių mokėti bendrovių pelno apmokestinimas. Toks apibrėžimo būdas priešingas Teisingumo Teismo praktikoje sistemingai naudojamam atskaitos pagrindo apibrėžimui bylose dėl valstybės pagalbos pelno mokesčio srityje (207). Iš tiesų Komisija privalo apibrėžti sistemos tikslą, kad būtų galima nustatyti, ar priemonė yra atranki, kadangi tik remiantis šiuo tikslu galima įvertinti, ar pranašumu pasinaudoti negalinčių bendrovių faktinė ir teisinė padėtis yra panaši į bendrovių, kurioms suteiktos nagrinėjamos priemonės (208). Bet kuriuo atveju visoms Liuksemburge reziduojančioms ir pelno mokestį mokančioms bendrovėms taikomos Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslas yra apibrėžtas įstatyme, kaip paaiškinta 172–176 konstatuojamosiose dalyse, be to, Liuksemburgas neįvardijo jokio kito jos tikslo. Todėl šis argumentas turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(187)

Komisija ginčija teiginį, kad tokia pamatinė sistema negali būti apibrėžta įvardijant jos tikslus, tokius kaip visų pelno mokestį turinčių mokėti bendrovių pelno apmokestinimas. Toks apibrėžimo būdas priešingas Teisingumo Teismo praktikoje sistemingai naudojamam atskaitos pagrindo apibrėžimui bylose dėl valstybės pagalbos pelno mokesčio srityje (207). Iš tiesų Komisija privalo apibrėžti sistemos tikslą, kad būtų galima nustatyti, ar priemonė yra atranki, kadangi tik remiantis šiuo tikslu galima įvertinti, ar pranašumu pasinaudoti negalinčių bendrovių faktinė ir teisinė padėtis yra panaši į bendrovių, kurioms suteiktos nagrinėjamos priemonės (208). Bet kuriuo atveju visoms Liuksemburge reziduojančioms ir pelno mokestį mokančioms bendrovėms taikomos Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslas yra apibrėžtas įstatyme, kaip paaiškinta 172–176 konstatuojamosiose dalyse, be to, Liuksemburgas neįvardijo jokio kito jos tikslo. Todėl šis argumentas turi būti atmestas.

207

privalo

208

| (188) | Atsižvelgdama į šias aplinkybes Komisija daro išvadą, kad taikytina pamatinė sistema yra Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, kurios tikslas yra apmokestinti visų Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelną (209). Tai, kad, kaip teigia Liuksemburgas (210) ir „Engie“ (211), nustatant apmokestinamąsias pajamas gali būti taikomos išimtys ar tam tikri pakeitimai, negali sukelti abejonių dėl šios išvados. Būtent remiantis šia sistema reikia nustatyti, ar ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka nuo jos nukrypsta suteikdama geresnes sąlygas lyginant su bendrovėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis sistemos tikslų atžvilgiu yra panaši (212). |
| --- | --- |

(188)

Atsižvelgdama į šias aplinkybes Komisija daro išvadą, kad taikytina pamatinė sistema yra Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, kurios tikslas yra apmokestinti visų Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelną (209). Tai, kad, kaip teigia Liuksemburgas (210) ir „Engie“ (211), nustatant apmokestinamąsias pajamas gali būti taikomos išimtys ar tam tikri pakeitimai, negali sukelti abejonių dėl šios išvados. Būtent remiantis šia sistema reikia nustatyti, ar ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka nuo jos nukrypsta suteikdama geresnes sąlygas lyginant su bendrovėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis sistemos tikslų atžvilgiu yra panaši (212).

209

210

211

212

| (189) | Galima teigti, kad bendrovių „LNG Holding“ ir CEF teisinė ir faktinė padėtis bendros Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos, būtent visų Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelno apmokestinimo atžvilgiu yra panaši į visų kitų Liuksemburge pelno mokestį turinčių mokėti bendrovių padėtį. Remiantis šiuo tikslu, apskaičiuojant bendrovių Liuksemburge mokėtiną pelno mokestį, visų turinčių mokėti pelno mokestį ir galinčių uždirbti pelną bendrovių faktinė ir teisinė padėtis iš esmės yra panaši. |
| --- | --- |

(189)

Galima teigti, kad bendrovių „LNG Holding“ ir CEF teisinė ir faktinė padėtis bendros Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos, būtent visų Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelno apmokestinimo atžvilgiu yra panaši į visų kitų Liuksemburge pelno mokestį turinčių mokėti bendrovių padėtį. Remiantis šiuo tikslu, apskaičiuojant bendrovių Liuksemburge mokėtiną pelno mokestį, visų turinčių mokėti pelno mokestį ir galinčių uždirbti pelną bendrovių faktinė ir teisinė padėtis iš esmės yra panaši.

| (190) | Tai, kad bendrovės „LNG Holding“ ir CEF, skirtingai nei kitos mokesčių mokėtojos, gauna bendrovių, kurių akcijų jos turi, pelno paskirstymą ir šios iš kapitalo dalių gautos pajamos gali būti neapmokestintos pagal LIR 166 straipsnį nereiškia, kad šių dviejų bendrovių padėtis nebuvo panaši į kitų mokesčių mokėtojų, kurioms nebuvo suteikta išimtis sistemos tikslo atžvilgiu, padėtį. Šiame straipsnyje numatytas neapmokestinimas taikomas tik tam tikroms pajamoms ir tenkinant tam tikras sąlygas. Tačiau, bendrovės gautos pajamos (LIR 166 straipsnyje numatytas pelno paskirstymas ar kitas bendrovės uždirbtas pelnas), kaip ir kitos LIR 166 straipsnyje nurodytos sąlygos (213) nedaro poveikio sistemos tikslui, kuris yra apmokestinti visų Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelną (214). Iš tiesų, jei pasinaudoti ypatingu bendrovės pelno neapmokestinimu pakaktų, kad bendrovės padėtis taptų nepanaši į bendrovių, kurioms toks atleidimas nuo mokesčio mokėjimo nesuteiktas, padėtį, atleidimas nuo pelno mokesčio pats savaime niekai nebus laikomas atrankiu. |
| --- | --- |

(190)

Tai, kad bendrovės „LNG Holding“ ir CEF, skirtingai nei kitos mokesčių mokėtojos, gauna bendrovių, kurių akcijų jos turi, pelno paskirstymą ir šios iš kapitalo dalių gautos pajamos gali būti neapmokestintos pagal LIR 166 straipsnį nereiškia, kad šių dviejų bendrovių padėtis nebuvo panaši į kitų mokesčių mokėtojų, kurioms nebuvo suteikta išimtis sistemos tikslo atžvilgiu, padėtį. Šiame straipsnyje numatytas neapmokestinimas taikomas tik tam tikroms pajamoms ir tenkinant tam tikras sąlygas. Tačiau, bendrovės gautos pajamos (LIR 166 straipsnyje numatytas pelno paskirstymas ar kitas bendrovės uždirbtas pelnas), kaip ir kitos LIR 166 straipsnyje nurodytos sąlygos (213) nedaro poveikio sistemos tikslui, kuris yra apmokestinti visų Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelną (214). Iš tiesų, jei pasinaudoti ypatingu bendrovės pelno neapmokestinimu pakaktų, kad bendrovės padėtis taptų nepanaši į bendrovių, kurioms toks atleidimas nuo mokesčio mokėjimo nesuteiktas, padėtį, atleidimas nuo pelno mokesčio pats savaime niekai nebus laikomas atrankiu.

213

214

6.2.1.2.   
  Diskriminuojantis nukrypimas nuo atskaitos pagrindo

Diskriminuojantis nukrypimas nuo atskaitos pagrindo

| (191) | Remiantis 6.2.1.1 skirsnyje aprašytu atskaitos pagrindu Liuksemburge pelno mokestį mokančių bendrovių mokesčio bazė visoms bendrovėms yra vienoda, būtent apskaitoje pripažintas grynasis pelnas (215). |
| --- | --- |

(191)

Remiantis 6.2.1.1 skirsnyje aprašytu atskaitos pagrindu Liuksemburge pelno mokestį mokančių bendrovių mokesčio bazė visoms bendrovėms yra vienoda, būtent apskaitoje pripažintas grynasis pelnas (215).

215

| (192) | Ginčijamais mokesčių sprendimas patvirtinta apmokestinimo tvarka leidžia neapmokestinti bendrovių „LNG Holding“ ir CEF gautų pajamų, būtent iš jų turimų atitinkamai bendrovių ir „LNG Supply“ ir GSTM akcijų uždirbto pelno. Kaip tai matyti iš ginčijamų mokesčių sprendimų ir šalių pasirašytų sutarčių ir kaip su tuo aiškiai sutinka Liuksemburgas (216), šias pajamas ir iš atitinkamai bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM apmokestinamųjų pajamų atskaitytą ZORA paskolų prieaugį sieja tiesioginis ir akivaizdus ryšys. Iš tiesų, bet koks bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM uždirbtas ir LNG ir GSTM maržas viršijantis pelnas yra atskaitomas iš jų apmokestinamųjų pajamų ZORA prieaugio pavidalu (ir yra neapmokestinamas). Taigi, patronuojamųjų bendrovių apmokestinamasis pelnas yra apribojamas vienu atveju LNG marža ir antruoju – GSTM marža. Neapmokestintas ZORA prieaugio pavidalu atskaitytas pelnas vėliau buvo integruotas į LNG akcijas ir GSTM akcijas, kurias, remiantis ZORA priemone ir dviem išankstinėmis sutartimis, po konvertavimo atitinkamai gaus bendrovės „LNG Holding“ ir CEF. Tačiau, kai į bendrovių LNG ir GSTM akcijas integruotas pelnas pripažįstamas bendrovių „LNG Holding“ ir CEF gautomis pajamomis, jos gali būti neapmokestintos kaip iš kapitalo dalių gautos pajamos (217) ir šios bendrovės nebus nuo jų sumokėjusios jokių mokesčių. |
| --- | --- |

(192)

Ginčijamais mokesčių sprendimas patvirtinta apmokestinimo tvarka leidžia neapmokestinti bendrovių „LNG Holding“ ir CEF gautų pajamų, būtent iš jų turimų atitinkamai bendrovių ir „LNG Supply“ ir GSTM akcijų uždirbto pelno. Kaip tai matyti iš ginčijamų mokesčių sprendimų ir šalių pasirašytų sutarčių ir kaip su tuo aiškiai sutinka Liuksemburgas (216), šias pajamas ir iš atitinkamai bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM apmokestinamųjų pajamų atskaitytą ZORA paskolų prieaugį sieja tiesioginis ir akivaizdus ryšys. Iš tiesų, bet koks bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM uždirbtas ir LNG ir GSTM maržas viršijantis pelnas yra atskaitomas iš jų apmokestinamųjų pajamų ZORA prieaugio pavidalu (ir yra neapmokestinamas). Taigi, patronuojamųjų bendrovių apmokestinamasis pelnas yra apribojamas vienu atveju LNG marža ir antruoju – GSTM marža. Neapmokestintas ZORA prieaugio pavidalu atskaitytas pelnas vėliau buvo integruotas į LNG akcijas ir GSTM akcijas, kurias, remiantis ZORA priemone ir dviem išankstinėmis sutartimis, po konvertavimo atitinkamai gaus bendrovės „LNG Holding“ ir CEF. Tačiau, kai į bendrovių LNG ir GSTM akcijas integruotas pelnas pripažįstamas bendrovių „LNG Holding“ ir CEF gautomis pajamomis, jos gali būti neapmokestintos kaip iš kapitalo dalių gautos pajamos (217) ir šios bendrovės nebus nuo jų sumokėjusios jokių mokesčių.

216

217

| (193) | Tai reiškia, kad beveik visas bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM uždirbtas pelnas patekęs bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF buvo neapmokestintas. Tačiau į pelną uždirbo Liuksemburge pelno mokestį turinčios mokėti bendrovės, jis yra pripažintas pirmiausia bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM, paskui bendrovių „LNG Holding“ ir CEF apskaitoje. Todėl, taikant įprastą apmokestinimo sistemą, Liuksemburge jis turėtų būti apmokestintas. Tai reiškia, kad ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka neatitinka atskaitos pagrindo. |
| --- | --- |

(193)

Tai reiškia, kad beveik visas bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM uždirbtas pelnas patekęs bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF buvo neapmokestintas. Tačiau į pelną uždirbo Liuksemburge pelno mokestį turinčios mokėti bendrovės, jis yra pripažintas pirmiausia bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM, paskui bendrovių „LNG Holding“ ir CEF apskaitoje. Todėl, taikant įprastą apmokestinimo sistemą, Liuksemburge jis turėtų būti apmokestintas. Tai reiškia, kad ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka neatitinka atskaitos pagrindo.

| (194) | Liuksemburgas dar kartą remiasi mokesčio teisėtumo principu. Jis teigia, kad ginčijamuose mokesčių sprendimuose taikytų įstatymų nuostatų formuluotė yra aiški ir nesiima aiškinti šios nuostatos ratio legis ar „teleologiniu“ požiūriu. Liuksemburgas teigia, kad, kadangi buvo laikomasi įstatymo nuostatų teksto, negalėjo būti nukrypta ir todėl nebuvo suteikta jokio pranašumo (218). |
| --- | --- |

(194)

Liuksemburgas dar kartą remiasi mokesčio teisėtumo principu. Jis teigia, kad ginčijamuose mokesčių sprendimuose taikytų įstatymų nuostatų formuluotė yra aiški ir nesiima aiškinti šios nuostatos ratio legis ar „teleologiniu“ požiūriu. Liuksemburgas teigia, kad, kadangi buvo laikomasi įstatymo nuostatų teksto, negalėjo būti nukrypta ir todėl nebuvo suteikta jokio pranašumo (218).

ratio legis

218

| (195) | Šis Liuksemburgo argumentas iš esmės reiškia, kad priemonė negali būti laikoma atrankiuoju pranašumu, jei ji atitinka nacionalinę teisę, kadangi tokiu atveju ji nuo jos nenukrypsta. Komisijos nuomone, šis argumentas yra nereikšmingas Kaip jau buvo paaiškinta, valstybės pagalbos priemonės vertinamos atsižvelgiant į jų poveikį. Todėl tai, ar priemonė bus pripažinta pagalba, negali priklausyti nuo jos teisėtumo pagal nacionalinę teisę. Priešingu atveju beveik jokia valstybės suteikta priemonė negalėtų būti pripažinta valstybės pagalba (219). Ir atvirkščiai – kai dėl vienos ar kelių teisės nuostatų taikymo konkrečiam atvejui padaroma pamatinėje sistemoje įtvirtintos bendrosios taisyklės (šioje byloje – visų Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelno apmokestinimo) išimtis, toks apmokestinimo tvarka turi būti laikoma nukrypimu. Be to, jei dėl tokio nukrypimo diskriminuojamos bendrovės, kurių faktinė ir teisinė padėtis sistemos tikslų atžvilgiu yra panaši, tokia priemonė turi būti laikoma akivaizdžiai atrankia, nepriklausomai nuo to, ar buvo laikomasi taikomų nuostatų formuluotės. |
| --- | --- |

(195)

Šis Liuksemburgo argumentas iš esmės reiškia, kad priemonė negali būti laikoma atrankiuoju pranašumu, jei ji atitinka nacionalinę teisę, kadangi tokiu atveju ji nuo jos nenukrypsta. Komisijos nuomone, šis argumentas yra nereikšmingas Kaip jau buvo paaiškinta, valstybės pagalbos priemonės vertinamos atsižvelgiant į jų poveikį. Todėl tai, ar priemonė bus pripažinta pagalba, negali priklausyti nuo jos teisėtumo pagal nacionalinę teisę. Priešingu atveju beveik jokia valstybės suteikta priemonė negalėtų būti pripažinta valstybės pagalba (219). Ir atvirkščiai – kai dėl vienos ar kelių teisės nuostatų taikymo konkrečiam atvejui padaroma pamatinėje sistemoje įtvirtintos bendrosios taisyklės (šioje byloje – visų Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelno apmokestinimo) išimtis, toks apmokestinimo tvarka turi būti laikoma nukrypimu. Be to, jei dėl tokio nukrypimo diskriminuojamos bendrovės, kurių faktinė ir teisinė padėtis sistemos tikslų atžvilgiu yra panaši, tokia priemonė turi būti laikoma akivaizdžiai atrankia, nepriklausomai nuo to, ar buvo laikomasi taikomų nuostatų formuluotės.

219

| (196) | Todėl ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka neatitinka Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos ir suteikia bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF ekonominį pranašumą. Tai kad bendrovių pelno apmokestinimo teisės aktuose numatyta ir kitų nukrypimų, neturi įtakos pagal ginčijamus mokesčių sprendimus suteiktos apmokestinimo tvarkos išimtiniam pobūdžiui (220). |
| --- | --- |

(196)

Todėl ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka neatitinka Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos ir suteikia bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF ekonominį pranašumą. Tai kad bendrovių pelno apmokestinimo teisės aktuose numatyta ir kitų nukrypimų, neturi įtakos pagal ginčijamus mokesčių sprendimus suteiktos apmokestinimo tvarkos išimtiniam pobūdžiui (220).

220

| (197) | Be to, kaip buvo nustatyta 6.2.1.1 skirsnyje, bendrovių „LNG Holding“ ir CEF teisinė ir faktinė padėtis yra panaši į visų kitų Liuksemburge pelno mokestį turinčių mokėti bendrovių padėtį. Todėl ginčijamais mokesčių sprendimais bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF suteikta apmokestinimo tvarka suteikia šioms bendrovėms pranašumo kitų Liuksemburge pelno mokestį turinčių mokėti bendrovių, kurių faktinė ir teisinė padėtis Liuksemburgo bendrovių pelno mokesčio tikslų atžvilgiu yra panaši. |
| --- | --- |

(197)

Be to, kaip buvo nustatyta 6.2.1.1 skirsnyje, bendrovių „LNG Holding“ ir CEF teisinė ir faktinė padėtis yra panaši į visų kitų Liuksemburge pelno mokestį turinčių mokėti bendrovių padėtį. Todėl ginčijamais mokesčių sprendimais bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF suteikta apmokestinimo tvarka suteikia šioms bendrovėms pranašumo kitų Liuksemburge pelno mokestį turinčių mokėti bendrovių, kurių faktinė ir teisinė padėtis Liuksemburgo bendrovių pelno mokesčio tikslų atžvilgiu yra panaši.

| (198) | Atsižvelgdama į šias aplinkybes Komisija daro išvadą, kad ginčijamais mokesčių sprendimais suteiktas pranašumas yra akivaizdžiai atrankus. |
| --- | --- |

(198)

Atsižvelgdama į šias aplinkybes Komisija daro išvadą, kad ginčijamais mokesčių sprendimais suteiktas pranašumas yra akivaizdžiai atrankus.

| (199) | Bet kuriuo atveju, net jei būtų laikoma, kad tik bendrovių, kurioms taikomos iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo ir pelno paskirstymo apmokestinimo nuostatos, faktinė ir teisinė padėtis yra panaši į bendrovių „LNG Holding“ ir CEF faktinę ir teisinę padėtį, Komisija taip pat 6.2.2 skirsnyje įrodys, kad šie mokesčių mokėtojai vis tiek negali pasinaudoti bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF suteikta mokesčių lengvata. |
| --- | --- |

(199)

Bet kuriuo atveju, net jei būtų laikoma, kad tik bendrovių, kurioms taikomos iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo ir pelno paskirstymo apmokestinimo nuostatos, faktinė ir teisinė padėtis yra panaši į bendrovių „LNG Holding“ ir CEF faktinę ir teisinę padėtį, Komisija taip pat 6.2.2 skirsnyje įrodys, kad šie mokesčių mokėtojai vis tiek negali pasinaudoti bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF suteikta mokesčių lengvata.

6.2.2.   NUKRYPIMAS NUO LIUKSEMBURGO PELNO MOKESČIO SISTEMOS IŠ KAPITALO DALIŲ GAUTŲ PAJAMŲ NEAPMOKESTINIMO IR PELNO PASKIRSTYMO APMOKESTINIMO TAISYKLIŲ

6.2.2.1.   
  Atskaitos pagrindas: Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos iš akcijų gautų pajamų neapmokestinimo ir pelno paskirstymo apmokestinimo taisyklės

Atskaitos pagrindas: Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos iš akcijų gautų pajamų neapmokestinimo ir pelno paskirstymo apmokestinimo taisyklės

| (200) | „Engie“ tvirtina, kad mokesčių teisėje numatyti mokesčių mokėtojų komercinio balanso ataskaitose pripažinto pelno tikslinimai, ypač iš akcijų gautų pajamų neapmokestinimas, yra atskaitos pagrindo dalis (221). Remdamasi šiuo teiginiu, „Engie“ praktikoje mėgina apriboti atskaitos pagrindą iki specialiųjų pajamų mokesčio įstatymo nuostatų dėl iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo ir pelno paskirstymo apmokestinimo. Remiantis apribotu atskaitos pagrindu nustatant bendroves, kurių faktinė ir teisinė padėtis yra panaši į bendrovių „LNG Holding“ ir CEF faktinę ir teisinę padėtį, būtų privalomai apsiribojama tik tais mokesčių mokėtojais, kuriems taikomos šios nuostatos. Tačiau, kaip buvo įrodyta šiame skirsnyje, ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka ir šiame apribotame atskaitos pagrinde yra akivaizdžiai atranki. |
| --- | --- |

(200)

„Engie“ tvirtina, kad mokesčių teisėje numatyti mokesčių mokėtojų komercinio balanso ataskaitose pripažinto pelno tikslinimai, ypač iš akcijų gautų pajamų neapmokestinimas, yra atskaitos pagrindo dalis (221). Remdamasi šiuo teiginiu, „Engie“ praktikoje mėgina apriboti atskaitos pagrindą iki specialiųjų pajamų mokesčio įstatymo nuostatų dėl iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo ir pelno paskirstymo apmokestinimo. Remiantis apribotu atskaitos pagrindu nustatant bendroves, kurių faktinė ir teisinė padėtis yra panaši į bendrovių „LNG Holding“ ir CEF faktinę ir teisinę padėtį, būtų privalomai apsiribojama tik tais mokesčių mokėtojais, kuriems taikomos šios nuostatos. Tačiau, kaip buvo įrodyta šiame skirsnyje, ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka ir šiame apribotame atskaitos pagrinde yra akivaizdžiai atranki.

221

| (201) | LIR164 straipsnio pirmoje pastraipoje numatyta, kad, nustatant bendrovės apmokestinamųjų pajamų sumą, nėra svarbu, ar pajamos yra paskirstytos turintiems teisę į jas, ar ne. Tai reiškia, kad bendrovės paskirstytas pelnas nesumažina jos apmokestinamųjų pajamų, t. y. jo negalima atskaityti. Todėl paskirstyti pelną galima tik sumokėjus pelno mokestį. Kaip išaiškinta 87 konstatuojamojoje dalyje, LIR 164 straipsnio antra pastraipa taikoma visų rūšių paskirstymams. |
| --- | --- |

(201)

LIR164 straipsnio pirmoje pastraipoje numatyta, kad, nustatant bendrovės apmokestinamųjų pajamų sumą, nėra svarbu, ar pajamos yra paskirstytos turintiems teisę į jas, ar ne. Tai reiškia, kad bendrovės paskirstytas pelnas nesumažina jos apmokestinamųjų pajamų, t. y. jo negalima atskaityti. Todėl paskirstyti pelną galima tik sumokėjus pelno mokestį. Kaip išaiškinta 87 konstatuojamojoje dalyje, LIR 164 straipsnio antra pastraipa taikoma visų rūšių paskirstymams.

| (202) | Tačiau gavėjai įtraukia paskirstytą pelną į savo apskaitą kaip pajamas. Remiantis prekybos balanso ataskaitos susiejimo su mokestine balanso ataskaita principu, šios pajamos, kurios yra tų bendrovių uždirbto pelno dalis ir yra įtrauktos į jų apskaitą, iš esmės bus įtrauktos į jų apmokestinamąsias pajamas. Dėl to gaunamas ekonominis dvigubas apmokestinimas, nebent taikomos LIR 166 straipsnio iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostata (222). Šioje nuostatoje numatytas neapmokestinimas taikomas iš „kapitalo dalių“, kurių įstatymas nėra apibrėžęs, gautoms pajamoms. Tačiau, kaip tai išaiškino Liuksemburgas, visoms kapitalo dalims, iš kurių gautoms pajamoms gali būti taikytas LIR 166 straipsnyje numatytas neapmokestinimas (įskaitant akcijas), taip pat taikoma LIR 164 straipsnyje įtvirtinta prievolė (išskyrus užsienio bendrovėse turimas kapitalo akcijas) (223). Todėl bendroje Liuksemburgo pelno mokesčio sistemoje iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimas taikomas pelnui po pelno mokesčio (tai reiškia, kad neapmokestinimas negali būti taikomas iš išmokančiosios bendrovės apmokestinamųjų pajamų atskaitytoms sumoms) (224). |
| --- | --- |

(202)

Tačiau gavėjai įtraukia paskirstytą pelną į savo apskaitą kaip pajamas. Remiantis prekybos balanso ataskaitos susiejimo su mokestine balanso ataskaita principu, šios pajamos, kurios yra tų bendrovių uždirbto pelno dalis ir yra įtrauktos į jų apskaitą, iš esmės bus įtrauktos į jų apmokestinamąsias pajamas. Dėl to gaunamas ekonominis dvigubas apmokestinimas, nebent taikomos LIR 166 straipsnio iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostata (222). Šioje nuostatoje numatytas neapmokestinimas taikomas iš „kapitalo dalių“, kurių įstatymas nėra apibrėžęs, gautoms pajamoms. Tačiau, kaip tai išaiškino Liuksemburgas, visoms kapitalo dalims, iš kurių gautoms pajamoms gali būti taikytas LIR 166 straipsnyje numatytas neapmokestinimas (įskaitant akcijas), taip pat taikoma LIR 164 straipsnyje įtvirtinta prievolė (išskyrus užsienio bendrovėse turimas kapitalo akcijas) (223). Todėl bendroje Liuksemburgo pelno mokesčio sistemoje iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimas taikomas pelnui po pelno mokesčio (tai reiškia, kad neapmokestinimas negali būti taikomas iš išmokančiosios bendrovės apmokestinamųjų pajamų atskaitytoms sumoms) (224).

222

223

224

| (203) | Remiantis 2001 m. gruodžio 21 d. reglamentu, iš akcijų gautų pajamų neapmokestinimas taikomas ne tik išmokančiosios bendrovės paskirstytajam pelnui, bet ir kapitalo prieaugiui, gautam iš šioje sistemoje numatytų akcijų (225). Kapitalo prieaugis čia reiškia skirtumą tarp kapitalo realizavimo vertės (pardavus ar panaikinus) ir įsigijimo vertės. Iš kapitalo dalių gautas kapitalo prieaugis yra arba paskirstančiosios bendrovės jau gautas tačiau nepaskirstytas pelnas, arba ateityje gautinas pelnas, kuris dėl tos priežasties taip pat nebuvo paskirstytas. Remiantis LIR 18 ir 40 straipsniais, visas pelnas privalo būti įtrauktas į išmokančiosios bendrovės apmokestinamąsias pajamas. Be to, kadangi šio pelno išmokančioji bendrovė nepaskirstė, jis iš esmės negali būti atskaitytas. Todėl, kalbant ir apie kapitalo prieaugį, iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimas taikomas pajamoms, kurios negali atitikti iš išmokančiosios bendrovės apmokestinamųjų pajamų atskaitytų sumų (tokių kaip ZORA prieaugis). |
| --- | --- |

(203)

Remiantis 2001 m. gruodžio 21 d. reglamentu, iš akcijų gautų pajamų neapmokestinimas taikomas ne tik išmokančiosios bendrovės paskirstytajam pelnui, bet ir kapitalo prieaugiui, gautam iš šioje sistemoje numatytų akcijų (225). Kapitalo prieaugis čia reiškia skirtumą tarp kapitalo realizavimo vertės (pardavus ar panaikinus) ir įsigijimo vertės. Iš kapitalo dalių gautas kapitalo prieaugis yra arba paskirstančiosios bendrovės jau gautas tačiau nepaskirstytas pelnas, arba ateityje gautinas pelnas, kuris dėl tos priežasties taip pat nebuvo paskirstytas. Remiantis LIR 18 ir 40 straipsniais, visas pelnas privalo būti įtrauktas į išmokančiosios bendrovės apmokestinamąsias pajamas. Be to, kadangi šio pelno išmokančioji bendrovė nepaskirstė, jis iš esmės negali būti atskaitytas. Todėl, kalbant ir apie kapitalo prieaugį, iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimas taikomas pajamoms, kurios negali atitikti iš išmokančiosios bendrovės apmokestinamųjų pajamų atskaitytų sumų (tokių kaip ZORA prieaugis).

225

| (204) | Kitaip tariant, remiantis siauresniu atskaitos pagrindu, kurį sudaro tik iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo ir pelno paskirstymo apmokestinimo taisyklės, iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostata taikoma pajamoms, kurios neatitinka iš išmokančiosios bendrovės apmokestinamųjų pajamų atskaitytų sumų ir tos pajamos turi būti pripažintos pelno paskirstymu arba kapitalo prieaugiu. |
| --- | --- |

(204)

Kitaip tariant, remiantis siauresniu atskaitos pagrindu, kurį sudaro tik iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo ir pelno paskirstymo apmokestinimo taisyklės, iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostata taikoma pajamoms, kurios neatitinka iš išmokančiosios bendrovės apmokestinamųjų pajamų atskaitytų sumų ir tos pajamos turi būti pripažintos pelno paskirstymu arba kapitalo prieaugiu.

| (205) | Bendrovių „LNG Holding“ ir CEF teisinė ir faktinė padėtis yra panaši į visų kitų pelno mokestį turinčių mokėti bendrovių, gaunančių pajamas iš kapitalo dalių ir kurioms dėl to taikomos iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo ir pelno paskirstymo apmokestinimo Liuksemburge taisyklės, teisinę ir faktinę padėtį. Šios bendrovės turi tokią pat priemonę kaip ir bendrovės „LNG Holding“ ir CEF (kapitalo dalis) ir jų iš tų priemonių gautos pajamos yra tos pačios rūšies, kaip ir bendrovių „LNG Holding“ ir CEF gaunamos pajamos, todėl teoriškai joms gali būti taikomas iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimas. |
| --- | --- |

(205)

Bendrovių „LNG Holding“ ir CEF teisinė ir faktinė padėtis yra panaši į visų kitų pelno mokestį turinčių mokėti bendrovių, gaunančių pajamas iš kapitalo dalių ir kurioms dėl to taikomos iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo ir pelno paskirstymo apmokestinimo Liuksemburge taisyklės, teisinę ir faktinę padėtį. Šios bendrovės turi tokią pat priemonę kaip ir bendrovės „LNG Holding“ ir CEF (kapitalo dalis) ir jų iš tų priemonių gautos pajamos yra tos pačios rūšies, kaip ir bendrovių „LNG Holding“ ir CEF gaunamos pajamos, todėl teoriškai joms gali būti taikomas iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimas.

6.2.2.2.   
  Diskriminuojantis nukrypimas nuo atskaitos pagrindo

Diskriminuojantis nukrypimas nuo atskaitos pagrindo

| (206) | Ginčijamais mokesčių sprendimais bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF (Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojančioms bendrovėms) suteikiama galimybė neapmokestinti iš kapitalo dalių gautų pajamų, kurios, ekonominiu požiūriu atitinka bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM (kurios taip pat yra Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojančios bendrovės) kaip išlaidas atskaitytas sumas (ZORA prieaugį). |
| --- | --- |

(206)

Ginčijamais mokesčių sprendimais bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF (Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojančioms bendrovėms) suteikiama galimybė neapmokestinti iš kapitalo dalių gautų pajamų, kurios, ekonominiu požiūriu atitinka bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM (kurios taip pat yra Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojančios bendrovės) kaip išlaidas atskaitytas sumas (ZORA prieaugį).

| (207) | Ginčijamais mokesčių sprendimais iš esmės patvirtinama, kad bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM uždirbtas pelnas, vienu atveju viršijantis LNG maržą, kitu – GSTM maržą (ir, dėl tos priežasties atskaitytas iš jų apmokestinamųjų pajamų ZORA prieaugio pavidalu) yra įtrauktas atitinkamai į LNG ir GSTM akcijas. Remiantis ZORA paskolomis ir išankstinėmis sutartimis, po konvertavimo šias akcijas gaus bendrovės „LNG Holding“ir CEF. Po to, kai į bendrovių LNG ir GSTM akcijas integruotas pelnas bus pripažintas bendrovių „LNG Holding“ ir CEF gautomis pajamomis, jos gali būti neapmokestintos kaip iš kapitalo dalių gautos pajamos (226). |
| --- | --- |

(207)

Ginčijamais mokesčių sprendimais iš esmės patvirtinama, kad bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM uždirbtas pelnas, vienu atveju viršijantis LNG maržą, kitu – GSTM maržą (ir, dėl tos priežasties atskaitytas iš jų apmokestinamųjų pajamų ZORA prieaugio pavidalu) yra įtrauktas atitinkamai į LNG ir GSTM akcijas. Remiantis ZORA paskolomis ir išankstinėmis sutartimis, po konvertavimo šias akcijas gaus bendrovės „LNG Holding“ir CEF. Po to, kai į bendrovių LNG ir GSTM akcijas integruotas pelnas bus pripažintas bendrovių „LNG Holding“ ir CEF gautomis pajamomis, jos gali būti neapmokestintos kaip iš kapitalo dalių gautos pajamos (226).

226

| (208) | Tiesioginis ir akivaizdus ryšys tarp pajamų, kurioms taikomas iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimas kontroliuojančiųjų bendrovių lygmeniu ir patronuojamųjų bendrovių lygmeniu kaip išlaidos atskaitytų sumų, gerai matomas dalinio ZORA LNG paskolos konvertavimo atveju. Šiuo atveju, kaip matyti iš pateiktų mokesčių deklaracijų, po 2014 m. atlikto dalinio konvertavimo ir bendrovės LNG Supply“ akcijų panaikinimo, bendrovės „LNG Holding“ gautos pajamos ekonominiu požiūriu atitinka laikotarpio nuo 2009 m. iki 2014 m. ZORA prieaugį, kurį bendrovė „LNG Holding“ gavo per ZORA LNG priemonę ir LNG išankstinę sutartį (227). Liuksemburgas taip pat tai aiškiai patvirtino: „Bendrovės „LNG Holding“ gautas 506,2 mln. USD balansinis kapitalo prieaugis ekonominiu požiūriu atitinka bendrovės LNG Supply“ vertės padidėjimą 2009–2014 metais“ (228). |
| --- | --- |

(208)

Tiesioginis ir akivaizdus ryšys tarp pajamų, kurioms taikomas iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimas kontroliuojančiųjų bendrovių lygmeniu ir patronuojamųjų bendrovių lygmeniu kaip išlaidos atskaitytų sumų, gerai matomas dalinio ZORA LNG paskolos konvertavimo atveju. Šiuo atveju, kaip matyti iš pateiktų mokesčių deklaracijų, po 2014 m. atlikto dalinio konvertavimo ir bendrovės LNG Supply“ akcijų panaikinimo, bendrovės „LNG Holding“ gautos pajamos ekonominiu požiūriu atitinka laikotarpio nuo 2009 m. iki 2014 m. ZORA prieaugį, kurį bendrovė „LNG Holding“ gavo per ZORA LNG priemonę ir LNG išankstinę sutartį (227). Liuksemburgas taip pat tai aiškiai patvirtino: „Bendrovės „LNG Holding“ gautas 506,2 mln. USD balansinis kapitalo prieaugis ekonominiu požiūriu atitinka bendrovės LNG Supply“ vertės padidėjimą 2009–2014 metais“ (228).

227

228

| (209) | pagal iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostatą kontroliuojančiųjų bendrovių lygmeniu pripažintoms pajamoms, kurios ekonominiu požiūriu atitinka patronuojamųjų bendrovių kaip išlaidas atskaitytas sumas, nukrypstama nuo anksčiau 6.2.2.1 skirsnyje aprašyto atskaitos pagrindo, pagal kurį iš kapitalo dalių gautos pajamos neapmokestinamos tuomet, kai jos neatitinka išmokančiosios bendrovės iš apmokestinamųjų pajamų atskaitytų sumų. Šio nukrypimo poveikis yra toks, kad beveik visas bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM uždirbtas pelnas Liuksemburge nebuvo apmokestintas. Todėl ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka pagerino bendrovių „LNG Holding“ ir CEF finansinę padėti. Iš tiesų, taikant anksčiau 6.2.2.1 skirsnyje aprašytą įprastą apmokestinimo sistemą, šių bendrovių gautos pajamos nebūtų buvę atskaitytos (ZORA prieaugio pavidalu) patronuojamųjų bendrovių lygmeniu. Šios pajamos būtų buvusios mažesnės, kadangi atitinkamas pelnas prieš tai būtų buvęs apmokestintas patronuojamųjų bendrovių lygmeniu. |
| --- | --- |

(209)

pagal iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostatą kontroliuojančiųjų bendrovių lygmeniu pripažintoms pajamoms, kurios ekonominiu požiūriu atitinka patronuojamųjų bendrovių kaip išlaidas atskaitytas sumas, nukrypstama nuo anksčiau 6.2.2.1 skirsnyje aprašyto atskaitos pagrindo, pagal kurį iš kapitalo dalių gautos pajamos neapmokestinamos tuomet, kai jos neatitinka išmokančiosios bendrovės iš apmokestinamųjų pajamų atskaitytų sumų. Šio nukrypimo poveikis yra toks, kad beveik visas bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM uždirbtas pelnas Liuksemburge nebuvo apmokestintas. Todėl ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka pagerino bendrovių „LNG Holding“ ir CEF finansinę padėti. Iš tiesų, taikant anksčiau 6.2.2.1 skirsnyje aprašytą įprastą apmokestinimo sistemą, šių bendrovių gautos pajamos nebūtų buvę atskaitytos (ZORA prieaugio pavidalu) patronuojamųjų bendrovių lygmeniu. Šios pajamos būtų buvusios mažesnės, kadangi atitinkamas pelnas prieš tai būtų buvęs apmokestintas patronuojamųjų bendrovių lygmeniu.

beveik visas

uždirbtas pelnas Liuksemburge nebuvo apmokestintas

| (210) | Liuksemburgas ir „Engie“ ginčija LIR 164 straipsnio antros pastraipos taikymą ZORA prieaugiui. Kitaip tariant, Liuksemburgas ir „Engie“ ginčija, kad ZORA prieaugis galėtų būti prilygintas pelno paskirstymui. |
| --- | --- |

(210)

Liuksemburgas ir „Engie“ ginčija LIR 164 straipsnio antros pastraipos taikymą ZORA prieaugiui. Kitaip tariant, Liuksemburgas ir „Engie“ ginčija, kad ZORA prieaugis galėtų būti prilygintas pelno paskirstymui.

| (211) | Šiuo klausimu Komisija primena, kad bendrovė „LNG Holding“ savo 2014 mokestinių metų mokesčių deklaracijose aiškiai įvardija panaikinus bendrovės „LNG Supply“ akcijas gautą pelną „nuo mokesčio atleistais dividendais“, t. y. pelno paskirstymu (229). |
| --- | --- |

(211)

Šiuo klausimu Komisija primena, kad bendrovė „LNG Holding“ savo 2014 mokestinių metų mokesčių deklaracijose aiškiai įvardija panaikinus bendrovės „LNG Supply“ akcijas gautą pelną „nuo mokesčio atleistais dividendais“, t. y. pelno paskirstymu (229).

229

| (212) | Be to, kaip paaiškinta 207 ir 208 konstatuojamosiose dalyse, tarp pajamų, kurios gali būti neapmokestintos bendrovių „LNG Holding“ ir CEF lygmeniu ir bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM kaip išlaidos atskaitytų sumų (ZORA prieaugio) yra tiesioginis ir akivaizdus ryšys. Todėl ekonominiu požiūriu bendrovių „LNG Holding“ ir CEF gautos pajamos atitinka pelno paskirstymą (230). |
| --- | --- |

(212)

Be to, kaip paaiškinta 207 ir 208 konstatuojamosiose dalyse, tarp pajamų, kurios gali būti neapmokestintos bendrovių „LNG Holding“ ir CEF lygmeniu ir bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM kaip išlaidos atskaitytų sumų (ZORA prieaugio) yra tiesioginis ir akivaizdus ryšys. Todėl ekonominiu požiūriu bendrovių „LNG Holding“ ir CEF gautos pajamos atitinka pelno paskirstymą (230).

230

| (213) | Bet kuriuo atveju Komisija primena, kad tai, jog oficialiai bendrovių „LNG Holding“ ir CEF lygmeniu neapmokestintas pelnas įvardijamas „pelno paskirstymu“ arba „kapitalo prieaugiu“, nėra svarbu. Iš tiesų, kaip buvo paaiškinta 6.2.2.1 skirsnyje, remiantis siauresniu atskaitos pagrindu, kurį sudaro tik iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo ir pelno paskirstymo apmokestinimo taisyklės, iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostata taikoma pajamoms, kurios neatitinka iš išmokančiosios bendrovės apmokestinamųjų pajamų atskaitytų sumų ir tos pajamos turi būti pripažintos pelno paskirstymu arba kapitalo prieaugiu (231). |
| --- | --- |

(213)

Bet kuriuo atveju Komisija primena, kad tai, jog oficialiai bendrovių „LNG Holding“ ir CEF lygmeniu neapmokestintas pelnas įvardijamas „pelno paskirstymu“ arba „kapitalo prieaugiu“, nėra svarbu. Iš tiesų, kaip buvo paaiškinta 6.2.2.1 skirsnyje, remiantis siauresniu atskaitos pagrindu, kurį sudaro tik iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo ir pelno paskirstymo apmokestinimo taisyklės, iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostata taikoma pajamoms, kurios neatitinka iš išmokančiosios bendrovės apmokestinamųjų pajamų atskaitytų sumų ir tos pajamos turi būti pripažintos pelno paskirstymu arba kapitalo prieaugiu (231).

231

| (214) | Apibendrinant galima daryti išvadą, kad ginčijamais mokesčių sprendimais bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF taikytas apmokestinimo režimas nukrypsta nuo bendrosios Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos taisyklių, reglamentuojančių iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimą ir pelno paskirstymo apmokestinimą. |
| --- | --- |

(214)

Apibendrinant galima daryti išvadą, kad ginčijamais mokesčių sprendimais bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF taikytas apmokestinimo režimas nukrypsta nuo bendrosios Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos taisyklių, reglamentuojančių iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimą ir pelno paskirstymo apmokestinimą.

| (215) | Be to, dėl šio nukrypimo yra diskriminuojamos bendrovės, kurių faktinė ir teisinė padėtis sistemos tikslų atžvilgiu yra panaši į bendrovių „LNG Holding“ ir CEF faktinę ir teisinę padėtį. Iš tiesų, kitos pelno mokestį turinčios mokėti bendrovės, gaunančios pajamas iš kapitalo dalių ir kurioms dėl to taikomos iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo ir pelno paskirstymo apmokestinimo Liuksemburge taisyklės, negali pasinaudoti bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF suteikta apmokestinimo tvarka, net jei jų faktinė ir teisinė padėtis sistemos tikslų atžvilgiu yra panaši. Tiesa, kad visi mokesčio mokėtojai galėtų pasinaudoti LIR 166 straipsnyje numatyta lengvata. Tačiau iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostata būtų taikyta mažesnėms pajamoms (t. y. išmokančiosios bendrovės pelnui po mokesčių), kaip buvo paaiškinta 209 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(215)

Be to, dėl šio nukrypimo yra diskriminuojamos bendrovės, kurių faktinė ir teisinė padėtis sistemos tikslų atžvilgiu yra panaši į bendrovių „LNG Holding“ ir CEF faktinę ir teisinę padėtį. Iš tiesų, kitos pelno mokestį turinčios mokėti bendrovės, gaunančios pajamas iš kapitalo dalių ir kurioms dėl to taikomos iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo ir pelno paskirstymo apmokestinimo Liuksemburge taisyklės, negali pasinaudoti bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF suteikta apmokestinimo tvarka, net jei jų faktinė ir teisinė padėtis sistemos tikslų atžvilgiu yra panaši. Tiesa, kad visi mokesčio mokėtojai galėtų pasinaudoti LIR 166 straipsnyje numatyta lengvata. Tačiau iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostata būtų taikyta mažesnėms pajamoms (t. y. išmokančiosios bendrovės pelnui po mokesčių), kaip buvo paaiškinta 209 konstatuojamojoje dalyje.

| (216) | Liuksemburgas tvirtina, kad norint taikyti LIR 166 straipsnį, nebūtina, kad iš kapitalo dalių gautos pajamos prieš tai būtų buvusios apmokestintos ir kad LIR 164 straipsnio nuostatos nėra sine qua non sąlyga LIR 166 straipsniui taikyti (232). Be to, „Engie“ mano, kad buvo tenkinamos visos LIR 166 straipsnio taikymo sąlygos, todėl negali būti kalbama apie nukrypimą (233). Ir Liuksemburgas, ir „Engie“ taip pat nesutinka, jog LIR 166 straipsnio tikslas yra išvengti dvigubo apmokestinimo ir remiasi įvairiais Tarybos direktyva (ES) 2015/121 (234) (toliau – patronuojančių ir patronuojamųjų bendrovių direktyva) grindžiamais argumentais. |
| --- | --- |

(216)

Liuksemburgas tvirtina, kad norint taikyti LIR 166 straipsnį, nebūtina, kad iš kapitalo dalių gautos pajamos prieš tai būtų buvusios apmokestintos ir kad LIR 164 straipsnio nuostatos nėra sine qua non sąlyga LIR 166 straipsniui taikyti (232). Be to, „Engie“ mano, kad buvo tenkinamos visos LIR 166 straipsnio taikymo sąlygos, todėl negali būti kalbama apie nukrypimą (233). Ir Liuksemburgas, ir „Engie“ taip pat nesutinka, jog LIR 166 straipsnio tikslas yra išvengti dvigubo apmokestinimo ir remiasi įvairiais Tarybos direktyva (ES) 2015/121 (234) (toliau – patronuojančių ir patronuojamųjų bendrovių direktyva) grindžiamais argumentais.

sine qua non

232

233

234

| (217) | Komisija turi atmesti šiuos argumentus. |
| --- | --- |

(217)

Komisija turi atmesti šiuos argumentus.

| (218) | Pirma, tai, kad LIR 166 straipsnis ir LIR 164 straipsnio pirma ir antra pastraipos nėra susietos aiškiu ryšiu, neturi reikšmės. Liuksemburgas aiškiai patvirtino (235), kad visoms kapitalo dalims, iš kurių gautos pajamos gali būti neapmokestintos pagal LIR 166 straipsnio nuostatas, išmokančiosios bendrovės lygmeniu taip pat taikomos 164 straipsnio pirma ir antra pastraipos (236). Tai reiškia, kad remiantis 6.2.2.1 skirsnyje aprašytu atskaitos pagrindu, iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostata taikoma pajamoms, kurios negali atitikti iš išmokančiosios bendrovės apmokestinamųjų pajamų atskaitytų sumų. Ginčijami mokesčių sprendimai nukrypsta nuo šios taisyklės ir leidžia taikyti iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostatą kontroliuojančiųjų bendrovių (Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojančių bendrovių) lygmeniu pajamoms, ekonominiu požiūriu atitinkančioms patronuojamųjų bendrovių (kurios taip pat yra Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojančios bendrovės) lygmeniu atskaitytas išlaidas (ZORA prieaugį). Todėl ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka neatitinka pamatinės sistemos. |
| --- | --- |

(218)

Pirma, tai, kad LIR 166 straipsnis ir LIR 164 straipsnio pirma ir antra pastraipos nėra susietos aiškiu ryšiu, neturi reikšmės. Liuksemburgas aiškiai patvirtino (235), kad visoms kapitalo dalims, iš kurių gautos pajamos gali būti neapmokestintos pagal LIR 166 straipsnio nuostatas, išmokančiosios bendrovės lygmeniu taip pat taikomos 164 straipsnio pirma ir antra pastraipos (236). Tai reiškia, kad remiantis 6.2.2.1 skirsnyje aprašytu atskaitos pagrindu, iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostata taikoma pajamoms, kurios negali atitikti iš išmokančiosios bendrovės apmokestinamųjų pajamų atskaitytų sumų. Ginčijami mokesčių sprendimai nukrypsta nuo šios taisyklės ir leidžia taikyti iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostatą kontroliuojančiųjų bendrovių (Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojančių bendrovių) lygmeniu pajamoms, ekonominiu požiūriu atitinkančioms patronuojamųjų bendrovių (kurios taip pat yra Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojančios bendrovės) lygmeniu atskaitytas išlaidas (ZORA prieaugį). Todėl ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka neatitinka pamatinės sistemos.

235

236

| (219) | Antra, net nesant aiškaus šias dvi nuostatas siejančio ryšio, LIR 166 straipsnio ir 164 straipsnio pirmos ir antros pastraipų tarpusavio papildomumas būtinas mokesčių sistemos loginiam nuoseklumui užtikrinti. Jei ta pati suma galėjo būti atskaityta kaip išlaidos išmokančiosios bendrovės lygmeniu ir neapmokestinta kaip pajamos bendrovės gavėjos lygmeniu, toks pelnas Liuksemburge būtų neapmokestintas visiškai. Toks aiškinimas leistų bet kokiai įmonių grupei lengvai apeiti Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslą, kuris yra apmokestinti visų Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelną ir paskirstyti savo akcininkams pelną, kuris anksčiau nebuvo apmokestintas patronuojamosiose bendrovėse (237). Be to, toks aiškinimas prieštarautų tikslui išvengti dvigubo ar trigubo apmokestinimo (238). |
| --- | --- |

(219)

Antra, net nesant aiškaus šias dvi nuostatas siejančio ryšio, LIR 166 straipsnio ir 164 straipsnio pirmos ir antros pastraipų tarpusavio papildomumas būtinas mokesčių sistemos loginiam nuoseklumui užtikrinti. Jei ta pati suma galėjo būti atskaityta kaip išlaidos išmokančiosios bendrovės lygmeniu ir neapmokestinta kaip pajamos bendrovės gavėjos lygmeniu, toks pelnas Liuksemburge būtų neapmokestintas visiškai. Toks aiškinimas leistų bet kokiai įmonių grupei lengvai apeiti Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslą, kuris yra apmokestinti visų Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelną ir paskirstyti savo akcininkams pelną, kuris anksčiau nebuvo apmokestintas patronuojamosiose bendrovėse (237). Be to, toks aiškinimas prieštarautų tikslui išvengti dvigubo ar trigubo apmokestinimo (238).

237

238

| (220) | Sutarties 107 straipsnyje pagalbos priemonės apibrėžiamos atsižvelgiant į jų ekonominį poveikį rinkai o ne į jų teisėtumą pagal nacionalinę teisę, pasitelktą teisės aktų leidybos metodiką ar teisės aktų leidėjo ketinimus. Todėl, kai bendrasis ZORA prieaugio atskaitymo ir jį atitinkančių pajamų neapmokestinimo poveikis yra tai, kad beveik visas patronuojamųjų bendrovių uždirbtas pelnas lieka neapmokestintas kontroliuojančiųjų bendrovių lygmeniu, dėl ko tokiu būdu diskriminuojamos bendrovės, kurių teisinė ir faktinė padėtis yra panaši, valstybės suteikta priemonė, kuria patvirtinama tokia apmokestinimo tvarka, turi būti laikoma kaip akivaizdžiai atrankus pranašumas. Tokia išvada darytina nepriklausomai nuo to, ar buvo laikomasi LIR 166 straipsnio ir LIR 164 straipsnio nuostatų, ar ne, ir nuo galimo aiškaus ryšio tarp šių dviejų nuostatų buvimo arba patronuojančių ir patronuojamųjų bendrovių direktyvos. |
| --- | --- |

(220)

Sutarties 107 straipsnyje pagalbos priemonės apibrėžiamos atsižvelgiant į jų ekonominį poveikį rinkai o ne į jų teisėtumą pagal nacionalinę teisę, pasitelktą teisės aktų leidybos metodiką ar teisės aktų leidėjo ketinimus. Todėl, kai bendrasis ZORA prieaugio atskaitymo ir jį atitinkančių pajamų neapmokestinimo poveikis yra tai, kad beveik visas patronuojamųjų bendrovių uždirbtas pelnas lieka neapmokestintas kontroliuojančiųjų bendrovių lygmeniu, dėl ko tokiu būdu diskriminuojamos bendrovės, kurių teisinė ir faktinė padėtis yra panaši, valstybės suteikta priemonė, kuria patvirtinama tokia apmokestinimo tvarka, turi būti laikoma kaip akivaizdžiai atrankus pranašumas. Tokia išvada darytina nepriklausomai nuo to, ar buvo laikomasi LIR 166 straipsnio ir LIR 164 straipsnio nuostatų, ar ne, ir nuo galimo aiškaus ryšio tarp šių dviejų nuostatų buvimo arba patronuojančių ir patronuojamųjų bendrovių direktyvos.

ekonominį poveikį

poveikis

| (221) | „Engie“ remiasi Teisingumo Teismo sprendimu Service public fédéral Finances (239), kuriame aiškinamos tuo metu, kai buvo priimti ginčijami mokesčių sprendimai, galiojusios patronuojančių ir patronuojamųjų bendrovių direktyvos nuostatos (240). „Engie“ teigia, kad šiame sprendime Teismas patvirtino, jog tarp valstybių taikoma patronuojančių ir patronuojamųjų bendrovių direktyva nereikalauja, kad neapmokestinamos iš kapitalo dalių gautos pajamos prieš tai būtų apmokestintos. „Engie“ mano, kad taikydamas tokią pačią neapmokestinimo sistemą vidaus situacijoms Liuksemburgas tam tikra prasme užtikrino vienodą požiūrį tiek į Liuksemburge, tiek į kitose valstybėse narėse patronuojamąsias bendroves turinčias bendrovių grupes. Kadangi abiejų situacijų faktinės aplinkybės yra vienodos ir abiem atvejais reikia taikyti tas pačias nuostatas, „Engie“ mano, kad negalima tvirtinti, jog iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostata taikoma tik šiuo tarpvalstybiniu atveju, o ne šalies viduje. |
| --- | --- |

(221)

„Engie“ remiasi Teisingumo Teismo sprendimu Service public fédéral Finances (239), kuriame aiškinamos tuo metu, kai buvo priimti ginčijami mokesčių sprendimai, galiojusios patronuojančių ir patronuojamųjų bendrovių direktyvos nuostatos (240). „Engie“ teigia, kad šiame sprendime Teismas patvirtino, jog tarp valstybių taikoma patronuojančių ir patronuojamųjų bendrovių direktyva nereikalauja, kad neapmokestinamos iš kapitalo dalių gautos pajamos prieš tai būtų apmokestintos. „Engie“ mano, kad taikydamas tokią pačią neapmokestinimo sistemą vidaus situacijoms Liuksemburgas tam tikra prasme užtikrino vienodą požiūrį tiek į Liuksemburge, tiek į kitose valstybėse narėse patronuojamąsias bendroves turinčias bendrovių grupes. Kadangi abiejų situacijų faktinės aplinkybės yra vienodos ir abiem atvejais reikia taikyti tas pačias nuostatas, „Engie“ mano, kad negalima tvirtinti, jog iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostata taikoma tik šiuo tarpvalstybiniu atveju, o ne šalies viduje.

Service public fédéral Finances

239

240

| (222) | Pirmiausia, Komisija patikslina, kad šis sprendimas yra susijęs su išimtinai vidaus situacija, kurioje visos įvairiuose sandoriuose, kuriems taikomi ginčijami mokesčių sprendimai, dalyvaujančios bendrovės yra Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojančios bendrovės. Atrankųjį pranašumą lemia išimtis, t. y. tai, kad dviejų Liuksemburge reziduojančių„Engie“ grupės patronuojamųjų bendrovių uždirbtas pelnas, kurį gavo jų akcininkai, kurie irgi reziduoja Liuksemburge, buvo beveik neapmokestintas. Todėl Komisijos tyrimu nesiekta nustatyti, ar situacijoje, kai išmokančiosios bendrovės nebūtų Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojančios bendrovėmis būtų taikyta panaši priemonė, taip pat suteiktų atrankųjį pranašumą. |
| --- | --- |

(222)

Pirmiausia, Komisija patikslina, kad šis sprendimas yra susijęs su išimtinai vidaus situacija, kurioje visos įvairiuose sandoriuose, kuriems taikomi ginčijami mokesčių sprendimai, dalyvaujančios bendrovės yra Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojančios bendrovės. Atrankųjį pranašumą lemia išimtis, t. y. tai, kad dviejų Liuksemburge reziduojančių„Engie“ grupės patronuojamųjų bendrovių uždirbtas pelnas, kurį gavo jų akcininkai, kurie irgi reziduoja Liuksemburge, buvo beveik neapmokestintas. Todėl Komisijos tyrimu nesiekta nustatyti, ar situacijoje, kai išmokančiosios bendrovės nebūtų Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojančios bendrovėmis būtų taikyta panaši priemonė, taip pat suteiktų atrankųjį pranašumą.

| (223) | Komisija atmeta argumentą, kad Liuksemburgas išimtinai vidaus situacijoje privalėjo taikyti palankesnę tvarką, kokia tokiam pat sandoriui būtų taikoma tarpvalstybinėje situacijoje. Dėl nevienodo tarpvalstybinės priemonės ar sandorio teisinio kvalifikavimo pagal dviejų skirtingų valstybių ar mokestinių teritorijų nuostatas, taigi ir nevienodos jų apmokestinimo tvarkos gali atsirasti nenuoseklumas, kurio pasekmė – neapmokestinimas. Tačiau toks nenuoseklumas iš esmės neturėtų kilti išimtinai vidaus situacijoje, kurioje sistemos vidinės logikos ir nuoseklumo tikslas yra užkirsti kelia tokioms spragoms. Kaip visiems gerai žinoma, siekdamos apriboti mokesčių vengimą, Europos Sąjunga, EBPO ir tarptautinė mokesčių bendruomenė deda pastangas sušvelninti mokesčių įstatymų skirtumus ir pašalinti esamą nenuoseklumą bei spragas. Teigti, kaip, panašu, tai daro „Engie“, kad Liuksemburgas privalėjo taikyti egzistuojančius tarpvalstybinius nesutapimus ir vidaus situacijoje, net nepaisant mokesčių sistemos logikos, ne tik nepriimtina teisės požiūriu, bet ir jai prieštarauja. |
| --- | --- |

(223)

Komisija atmeta argumentą, kad Liuksemburgas išimtinai vidaus situacijoje privalėjo taikyti palankesnę tvarką, kokia tokiam pat sandoriui būtų taikoma tarpvalstybinėje situacijoje. Dėl nevienodo tarpvalstybinės priemonės ar sandorio teisinio kvalifikavimo pagal dviejų skirtingų valstybių ar mokestinių teritorijų nuostatas, taigi ir nevienodos jų apmokestinimo tvarkos gali atsirasti nenuoseklumas, kurio pasekmė – neapmokestinimas. Tačiau toks nenuoseklumas iš esmės neturėtų kilti išimtinai vidaus situacijoje, kurioje sistemos vidinės logikos ir nuoseklumo tikslas yra užkirsti kelia tokioms spragoms. Kaip visiems gerai žinoma, siekdamos apriboti mokesčių vengimą, Europos Sąjunga, EBPO ir tarptautinė mokesčių bendruomenė deda pastangas sušvelninti mokesčių įstatymų skirtumus ir pašalinti esamą nenuoseklumą bei spragas. Teigti, kaip, panašu, tai daro „Engie“, kad Liuksemburgas privalėjo taikyti egzistuojančius tarpvalstybinius nesutapimus ir vidaus situacijoje, net nepaisant mokesčių sistemos logikos, ne tik nepriimtina teisės požiūriu, bet ir jai prieštarauja.

ir vidaus situacijoje

| (224) | Būtent taip ir tvirtinama Teisingumo Teismo praktikoje, ypač Sprendime Service public fédéral Finances. Ta byla yra susijusi su Belgijos įstatymų, išplėtusiu patronuojančių ir patronuojamųjų bendrovių direktyvos taikymą išimtinai vidaus situacijoms. Belgijos teismas kreipėsi į Teisingumo Teismą prašydamas priimti prejudicinį sprendimą dėl šios direktyvos interpretavimo (241). Sprendime patvirtinta, kad direktyvos tikslas yra panaikinti patronuojamųjų bendrovių pelno paskirstymo patronuojančiosioms bendrovėms dvigubo apmokestinimo situacijas ir pašalinti tarpvalstybinio bendradarbiavimo kliūtis, kylančias dėl to, kad patronuojančių ir patronuojamųjų bendrovių tarpvalstybiniams ryšiams taikoma apmokestinimo tvarka yra ne tokia palanki, kaip išimtinai vidaus ryšiams taikoma tvarka (242). Atsižvelgdamas į šį tikslą ir remdamasis su pagrindinėmis laisvėmis susijusia teismo praktika, Teismas pareiškia, kad „Sutartimi užtikrinamomis judėjimo laisvėmis draudžiama valstybėms narėms užsienio kilmės dividendus vertinti mažiau palankiai nei nacionalinės kilmės, nebent skirtingas vertinimas susijęs su situacijomis, kurios nėra objektyviai panašios, arba jis yra pateisinamas imperatyviaisiais bendrojo intereso pagrindais“ (243). Kitaip tariant, šiuos sprendimu tiesiog taikoma nusistovėjusi teismo praktika, pagal kurią pagrindinės laisvės draudžia valstybėms narėms vidaus situacijoms taikyti palankesnę tvarką nei panašioms tarpvalstybinėms situacijoms. Tačiau atvirkštinė situacija nėra tokia pati. Valstybės narės neprivalo, kaip, panašu, leidžia suprasti „Engie“, tarpvalstybinėms situacijoms taikomą palankesnę apmokestinimo tvarką taikyti ir išimtinai vidaus situacijoms, ypač, jei tokia palankesnė tvarka atsiranda dėl nenuoseklumo ar spragų, lemiančių neapmokestinimą (244). |
| --- | --- |

(224)

Būtent taip ir tvirtinama Teisingumo Teismo praktikoje, ypač Sprendime Service public fédéral Finances. Ta byla yra susijusi su Belgijos įstatymų, išplėtusiu patronuojančių ir patronuojamųjų bendrovių direktyvos taikymą išimtinai vidaus situacijoms. Belgijos teismas kreipėsi į Teisingumo Teismą prašydamas priimti prejudicinį sprendimą dėl šios direktyvos interpretavimo (241). Sprendime patvirtinta, kad direktyvos tikslas yra panaikinti patronuojamųjų bendrovių pelno paskirstymo patronuojančiosioms bendrovėms dvigubo apmokestinimo situacijas ir pašalinti tarpvalstybinio bendradarbiavimo kliūtis, kylančias dėl to, kad patronuojančių ir patronuojamųjų bendrovių tarpvalstybiniams ryšiams taikoma apmokestinimo tvarka yra ne tokia palanki, kaip išimtinai vidaus ryšiams taikoma tvarka (242). Atsižvelgdamas į šį tikslą ir remdamasis su pagrindinėmis laisvėmis susijusia teismo praktika, Teismas pareiškia, kad „Sutartimi užtikrinamomis judėjimo laisvėmis draudžiama valstybėms narėms užsienio kilmės dividendus vertinti mažiau palankiai nei nacionalinės kilmės, nebent skirtingas vertinimas susijęs su situacijomis, kurios nėra objektyviai panašios, arba jis yra pateisinamas imperatyviaisiais bendrojo intereso pagrindais“ (243). Kitaip tariant, šiuos sprendimu tiesiog taikoma nusistovėjusi teismo praktika, pagal kurią pagrindinės laisvės draudžia valstybėms narėms vidaus situacijoms taikyti palankesnę tvarką nei panašioms tarpvalstybinėms situacijoms. Tačiau atvirkštinė situacija nėra tokia pati. Valstybės narės neprivalo, kaip, panašu, leidžia suprasti „Engie“, tarpvalstybinėms situacijoms taikomą palankesnę apmokestinimo tvarką taikyti ir išimtinai vidaus situacijoms, ypač, jei tokia palankesnė tvarka atsiranda dėl nenuoseklumo ar spragų, lemiančių neapmokestinimą (244).

Service public fédéral Finances

241

panaikinti

dvigubo apmokestinimo situacijas

ne tokia palanki

242

mažiau palankiai

243

244

| (225) | Argumentui, kad bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF ginčijamais sprendimais suteikta mokestinė nauda yra taikoma visuotinai ir kad teoriškai bet kuri bendrovė galėjo gauti panašios naudos pasirinkdama „Engie“ sukurtą struktūrą, taip pat negalima pritarti. Pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką to, kad įmonių, galinčių pasinaudoti valstybine priemone, yra labai daug, arba to, kad šios įmonės priklauso skirtingiems veiklos sektoriams, nepakanka, kad būtų paneigtas atrankusis jos pobūdis (245). Toks pat principas gali būti taikytas atvejams, kai nauda gaunama priėmus išankstinį mokesčių sprendimą, kuriuo konkrečiai situacijai taikomas teisės aktų derinys ir kai tokią situaciją gali atkartoti kitos bendrovės. Teismas taip pat nusprendė, kad tokios priemonės atrankiajam pobūdžiui nustatyti negalima papildomai reikalauti, kad Komisija nustatytų įmonių, kurioms taikoma mokesčių lengvata, tam tikras bendras specifines savybes, kuriomis remiantis jas būtų galima atskirti nuo tų įmonių, kurioms minėta lengvata netaikoma (246). |
| --- | --- |

(225)

Argumentui, kad bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF ginčijamais sprendimais suteikta mokestinė nauda yra taikoma visuotinai ir kad teoriškai bet kuri bendrovė galėjo gauti panašios naudos pasirinkdama „Engie“ sukurtą struktūrą, taip pat negalima pritarti. Pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką to, kad įmonių, galinčių pasinaudoti valstybine priemone, yra labai daug, arba to, kad šios įmonės priklauso skirtingiems veiklos sektoriams, nepakanka, kad būtų paneigtas atrankusis jos pobūdis (245). Toks pat principas gali būti taikytas atvejams, kai nauda gaunama priėmus išankstinį mokesčių sprendimą, kuriuo konkrečiai situacijai taikomas teisės aktų derinys ir kai tokią situaciją gali atkartoti kitos bendrovės. Teismas taip pat nusprendė, kad tokios priemonės atrankiajam pobūdžiui nustatyti negalima papildomai reikalauti, kad Komisija nustatytų įmonių, kurioms taikoma mokesčių lengvata, tam tikras bendras specifines savybes, kuriomis remiantis jas būtų galima atskirti nuo tų įmonių, kurioms minėta lengvata netaikoma (246).

245

246

| (226) | Atsižvelgdama į šias aplinkybes Komisija daro išvadą, kad remiantis siauriau apibrėžtu atskaitos pagrindu, kurį sudaro tik bendrosios Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos taisyklės, reglamentuojančios iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimą ir pelno paskirstymo apmokestinimą, ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka yra akivaizdžiai atranki, kadangi suteikia bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF geresnes sąlygas lyginant su bendrovėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis sistemos tikslų atžvilgiu yra panaši. |
| --- | --- |

(226)

Atsižvelgdama į šias aplinkybes Komisija daro išvadą, kad remiantis siauriau apibrėžtu atskaitos pagrindu, kurį sudaro tik bendrosios Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos taisyklės, reglamentuojančios iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimą ir pelno paskirstymo apmokestinimą, ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka yra akivaizdžiai atranki, kadangi suteikia bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF geresnes sąlygas lyginant su bendrovėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis sistemos tikslų atžvilgiu yra panaši.

6.2.3.   NEPAKANKAMAS PAGRINDIMAS

| (227) | Pagal nusistovėjusią teismų praktiką valstybės pagalbos sąvoka neapima valstybės priemonių, kuriomis taikomas skirtingas požiūris į įmones ir kurios dėl šios priežasties akivaizdžiai yra atrankinio pobūdžio, kai skirtingas požiūris grindžiamas sistemos pobūdžiu ir bendrąja struktūra, ir pareiga tai įrodyti tenka atitinkamai valstybei narei (247). |
| --- | --- |

(227)

Pagal nusistovėjusią teismų praktiką valstybės pagalbos sąvoka neapima valstybės priemonių, kuriomis taikomas skirtingas požiūris į įmones ir kurios dėl šios priežasties akivaizdžiai yra atrankinio pobūdžio, kai skirtingas požiūris grindžiamas sistemos pobūdžiu ir bendrąja struktūra, ir pareiga tai įrodyti tenka atitinkamai valstybei narei (247).

247

| (228) | Priemonė, kuri yra bendros mokesčių sistemos taikymo išimtis, gali būti grindžiama mokesčių sistemos pobūdžiu ir bendrąja struktūra, jei atitinkama valstybė narė gali įrodyti, kad tokią priemonę tiesiogiai lemia pagrindiniai arba svarbiausieji jos mokesčių sistemos principai, arba ji yra pačiai mokesčių sistemai būdingų mechanizmų, būtinų tai sistemai veiksmingai veikti, padarinys (248). Šiuo klausimu turi būti atskirti, viena vertus, konkrečiai mokesčių sistemai priskiriami tikslai, kurie jai nebūdingi, ir, kita vertus, pačiai mokesčių sistemai būdingi mechanizmai, kurie yra būtini siekiant šių tikslų (249). |
| --- | --- |

(228)

Priemonė, kuri yra bendros mokesčių sistemos taikymo išimtis, gali būti grindžiama mokesčių sistemos pobūdžiu ir bendrąja struktūra, jei atitinkama valstybė narė gali įrodyti, kad tokią priemonę tiesiogiai lemia pagrindiniai arba svarbiausieji jos mokesčių sistemos principai, arba ji yra pačiai mokesčių sistemai būdingų mechanizmų, būtinų tai sistemai veiksmingai veikti, padarinys (248). Šiuo klausimu turi būti atskirti, viena vertus, konkrečiai mokesčių sistemai priskiriami tikslai, kurie jai nebūdingi, ir, kita vertus, pačiai mokesčių sistemai būdingi mechanizmai, kurie yra būtini siekiant šių tikslų (249).

248

249

| (229) | Nei Liuksemburgas, nei „Engie“ nepateikė jokio galimo tokios ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinto bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF palankaus režimo pagrindimo. Komisija primena, kad šiuo požiūriu tokio pateisinimo našta tenka valstybei narei. Liuksemburgui nepateikus jokio pagrindimo, Komisija daro išvadą, kad bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF suteikta palankesnė tvarka negali būti pagrįsta Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos pobūdžiu ir bendrąja struktūra. |
| --- | --- |

(229)

Nei Liuksemburgas, nei „Engie“ nepateikė jokio galimo tokios ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinto bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF palankaus režimo pagrindimo. Komisija primena, kad šiuo požiūriu tokio pateisinimo našta tenka valstybei narei. Liuksemburgui nepateikus jokio pagrindimo, Komisija daro išvadą, kad bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF suteikta palankesnė tvarka negali būti pagrįsta Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos pobūdžiu ir bendrąja struktūra.

| (230) | Bet kuriuo atveju Komisija nenustatė jokio galimo pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima pagrįsti bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF naudingą lengvatinę tvarką, kurios atžvilgiu būtų galima tvirtinti, jog ją tiesiogiai lemia pagrindiniai arba svarbiausieji mokesčių sistemos principai, arba ji yra pačiai mokesčių sistemai būdingų mechanizmų, būtinų tai sistemai veiksmingai veikti, padarinys (250). |
| --- | --- |

(230)

Bet kuriuo atveju Komisija nenustatė jokio galimo pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima pagrįsti bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF naudingą lengvatinę tvarką, kurios atžvilgiu būtų galima tvirtinti, jog ją tiesiogiai lemia pagrindiniai arba svarbiausieji mokesčių sistemos principai, arba ji yra pačiai mokesčių sistemai būdingų mechanizmų, būtinų tai sistemai veiksmingai veikti, padarinys (250).

250

| (231) | Komisija atsižvelgia į faktą, kad, Liuksemburgo Valstybės Tarybos nuomone (251), LIR 166 straipsniu įtvirtintos iš akcijų gautų pajamų neapmokestinimo sistemos tikslas yra teisingo apmokestinimo sumetimais išvengti dvigubo arba trigubo apmokestinimo (252). Dvigubas apmokestinimas – tai tokie atvejai, kai du kartus apmokestinamas tas pats pelnas, gautas to paties mokesčių mokėtojo (teisinis dvigubas apmokestinimas) arba dviejų skirtingų mokesčių mokėtojų (ekonominis dvigubas apmokestinimas). Komisija pripažįsta, kad atleidimas nuo mokesčio siekiant išvengti ekonominio dvigubo apmokestinimo gali būti pagrįstas mokesčių sistemos pobūdžiu ir bendrąja struktūra (253). LIR 166 straipsnyje numatyto neapmokestinimo taikymas siekiant išvengti ekonominio dvigubo arba trigubo apmokestinimo gali būti tiesiogiai nulemtas pagrindinių arba svarbiausiųjų mokesčių sistemos principų. |
| --- | --- |

(231)

Komisija atsižvelgia į faktą, kad, Liuksemburgo Valstybės Tarybos nuomone (251), LIR 166 straipsniu įtvirtintos iš akcijų gautų pajamų neapmokestinimo sistemos tikslas yra teisingo apmokestinimo sumetimais išvengti dvigubo arba trigubo apmokestinimo (252). Dvigubas apmokestinimas – tai tokie atvejai, kai du kartus apmokestinamas tas pats pelnas, gautas to paties mokesčių mokėtojo (teisinis dvigubas apmokestinimas) arba dviejų skirtingų mokesčių mokėtojų (ekonominis dvigubas apmokestinimas). Komisija pripažįsta, kad atleidimas nuo mokesčio siekiant išvengti ekonominio dvigubo apmokestinimo gali būti pagrįstas mokesčių sistemos pobūdžiu ir bendrąja struktūra (253). LIR 166 straipsnyje numatyto neapmokestinimo taikymas siekiant išvengti ekonominio dvigubo arba trigubo apmokestinimo gali būti tiesiogiai nulemtas pagrindinių arba svarbiausiųjų mokesčių sistemos principų.

251

252

253

| (232) | Ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta nauda yra ne vien iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo taikymas, bet ir kontroliuojančiųjų bendrovių pajamų, kurios ekonominiu požiūriu atitinka patronuojamųjų bendrovių kaip išlaidas (ZORA prieaugį) atskaitytas sumas, neapmokestinimas, lėmęs tai, kad buvo neapmokestintas bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF atitekęs beveik visas bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM uždirbtas pelnas. Šiomis aplinkybėmis ginčijamais mokesčių sprendimais bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF suteikta apmokestinimo tvarka neprisideda siekiant tikslo išvengti ekonominio dvigubo apmokestinimo. Ginčijamais mokesčių sprendimais buvo patvirtintas bendras neapmokestinimo ir atskaitymo nuostatų taikymas ir Liuksemburgo mokesčių administratorius žinojo, kad jokiomis aplinkybėmis negalėjo susidaryti ekonominio dvigubo apmokestinimo situacija. Todėl ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka nėra niekaip nesusijusi nei su tikslu išvengti (galimo ar realaus) ekonominio dvigubo arba trigubo apmokestinimo, nei su kitomis galimomis su teisingu apmokestinimu susijusiomis priežastimis. Todėl tokiais tikslais negali būti remiamasi grindžiant nagrinėjamų priemonių nulemtą skirtingą tvarką. |
| --- | --- |

(232)

Ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta nauda yra ne vien iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo taikymas, bet ir kontroliuojančiųjų bendrovių pajamų, kurios ekonominiu požiūriu atitinka patronuojamųjų bendrovių kaip išlaidas (ZORA prieaugį) atskaitytas sumas, neapmokestinimas, lėmęs tai, kad buvo neapmokestintas bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF atitekęs beveik visas bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM uždirbtas pelnas. Šiomis aplinkybėmis ginčijamais mokesčių sprendimais bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF suteikta apmokestinimo tvarka neprisideda siekiant tikslo išvengti ekonominio dvigubo apmokestinimo. Ginčijamais mokesčių sprendimais buvo patvirtintas bendras neapmokestinimo ir atskaitymo nuostatų taikymas ir Liuksemburgo mokesčių administratorius žinojo, kad jokiomis aplinkybėmis negalėjo susidaryti ekonominio dvigubo apmokestinimo situacija. Todėl ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka nėra niekaip nesusijusi nei su tikslu išvengti (galimo ar realaus) ekonominio dvigubo arba trigubo apmokestinimo, nei su kitomis galimomis su teisingu apmokestinimu susijusiomis priežastimis. Todėl tokiais tikslais negali būti remiamasi grindžiant nagrinėjamų priemonių nulemtą skirtingą tvarką.

| (233) | Šiuo klausimu Komisija teigia, kad, kaip jau pabrėžė Teisingumo Teismas, tam, kad atleidimą nuo mokesčių būtų galima pagrįsti valstybės narės nacionalinės apmokestinimo sistemos pobūdžiu arba bendrąja struktūra, valstybė narė turi užtikrinti, kad jis atitiktų proporcingumo principą ir neviršytų to, kas būtina, t. y. nebūtų galimybės teisėtą tikslą pasiekti mažesnio masto priemonėmis (254). Šioje byloje iš kapitalo dalių gautų pajamų atleidimas nuo mokesčio, taikytas bendrovių „LNG Holding“ ir CEF gautoms pajamoms, kurios ekonominiu požiūriu atitinka bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM kaip išlaidas (ZORA prieaugį) atskaitytas sumas, jokiu būdu neturėtų būti laikomas proporcinga priemone ekonominiam dvigubam apmokestinimui išvengti ir juo labiau neatitinka teisingo apmokestinimo principo. Greičiau yra visiškai priešingai: ginčijamos priemonės leido bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF ir „Engie, kaip įmonių grupei, pasinaudoti dvigubu neapmokestinimu. Taigi, šioje byloje atleidimas nuo mokesčio viršijo tai, kas būtina ir proporcinga tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(233)

Šiuo klausimu Komisija teigia, kad, kaip jau pabrėžė Teisingumo Teismas, tam, kad atleidimą nuo mokesčių būtų galima pagrįsti valstybės narės nacionalinės apmokestinimo sistemos pobūdžiu arba bendrąja struktūra, valstybė narė turi užtikrinti, kad jis atitiktų proporcingumo principą ir neviršytų to, kas būtina, t. y. nebūtų galimybės teisėtą tikslą pasiekti mažesnio masto priemonėmis (254). Šioje byloje iš kapitalo dalių gautų pajamų atleidimas nuo mokesčio, taikytas bendrovių „LNG Holding“ ir CEF gautoms pajamoms, kurios ekonominiu požiūriu atitinka bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM kaip išlaidas (ZORA prieaugį) atskaitytas sumas, jokiu būdu neturėtų būti laikomas proporcinga priemone ekonominiam dvigubam apmokestinimui išvengti ir juo labiau neatitinka teisingo apmokestinimo principo. Greičiau yra visiškai priešingai: ginčijamos priemonės leido bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF ir „Engie, kaip įmonių grupei, pasinaudoti dvigubu neapmokestinimu. Taigi, šioje byloje atleidimas nuo mokesčio viršijo tai, kas būtina ir proporcinga tikslui pasiekti.

254

| (234) | Šiuo klausimu Teisingumo Teismas teigia, kad reikia užtikrinti, kad būtų laikomasi reikalavimo, jog tam tikra nuolaida atitiktų ne tik ginčijamai mokesčių sistemai būdingas savybes, bet ir šios sistemos įgyvendinimą (255). Šioje byloje ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta mokestinė nauda yra nesuderinama ne vien tik su vienu iš akcijų gautų pajamų atleidimo nuo mokesčio tikslų, tačiau ir su sistemos, apimančios šią tvarką ir kurios tikslas yra apmokestinti visas Liuksemburge turinčias mokėti pelno mokestį bendroves, logika (256). |
| --- | --- |

(234)

Šiuo klausimu Teisingumo Teismas teigia, kad reikia užtikrinti, kad būtų laikomasi reikalavimo, jog tam tikra nuolaida atitiktų ne tik ginčijamai mokesčių sistemai būdingas savybes, bet ir šios sistemos įgyvendinimą (255). Šioje byloje ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta mokestinė nauda yra nesuderinama ne vien tik su vienu iš akcijų gautų pajamų atleidimo nuo mokesčio tikslų, tačiau ir su sistemos, apimančios šią tvarką ir kurios tikslas yra apmokestinti visas Liuksemburge turinčias mokėti pelno mokestį bendroves, logika (256).

255

256

| (235) | Apibendrinant galima daryti išvadą, kad bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF taikytas palankus režimas negali būti pagrįstas sistemos pobūdžiu ir logika. |
| --- | --- |

(235)

Apibendrinant galima daryti išvadą, kad bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF taikytas palankus režimas negali būti pagrįstas sistemos pobūdžiu ir logika.

6.2.4.   IŠVADA DĖL BENDROVĖMS „LNG HOLDING“ IR CEF SUTEIKTO ATRANKIOJO PRANAŠUMO

| (236) | Atsižvelgdama į šias aplinkybes Komisija daro išvadą, kad ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta palankesnė mokesčių yra atrankiojo pobūdžio. |
| --- | --- |

(236)

Atsižvelgdama į šias aplinkybes Komisija daro išvadą, kad ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta palankesnė mokesčių yra atrankiojo pobūdžio.

6.3.   IŠNAGRINĖJUS GRUPEI SUTEIKTOS APMOKESTINIMO TVARKOS POVEIKĮ NUSTATYTAS ATRANKUSIS PRANAŠUMAS

IŠNAGRINĖJUS GRUPEI SUTEIKTOS APMOKESTINIMO TVARKOS POVEIKĮ NUSTATYTAS ATRANKUSIS PRANAŠUMAS

| (237) | Neprieštaraujant 236 konstatuojamojoje dalyje išdėstytai išvadai, išanalizavus ginčijamų mokesčių sprendimų poveikį grupės, o ne tik atskirų juridinių subjektų lygmeniu, prieita tokios pačios išvados: ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka suteikia „Engie“ atrankųjį pranašumą. |
| --- | --- |

(237)

Neprieštaraujant 236 konstatuojamojoje dalyje išdėstytai išvadai, išanalizavus ginčijamų mokesčių sprendimų poveikį grupės, o ne tik atskirų juridinių subjektų lygmeniu, prieita tokios pačios išvados: ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka suteikia „Engie“ atrankųjį pranašumą.

| (238) | Šiuo atžvilgiu „Engie“ teigia, kad mokesčių priemonių atrankumas gali būti vertinamas tik atskirų mokesčių mokėtojų, o ne įmonių grupės lygmeniu ir remiasi Komisijos sprendimais bylose FIAT (257) ir Groepsrentebox (258). |
| --- | --- |

(238)

Šiuo atžvilgiu „Engie“ teigia, kad mokesčių priemonių atrankumas gali būti vertinamas tik atskirų mokesčių mokėtojų, o ne įmonių grupės lygmeniu ir remiasi Komisijos sprendimais bylose FIAT (257) ir Groepsrentebox (258).

FIAT

257

Groepsrentebox

258

| (239) | Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad remiantis Liuksemburgo pateiktomis mokesčių deklaracijomis, bendrovės GSTM, EIL, „LNG Supply“, „LNG Luxembourg“ ir „LNG Holding“ nuo 2015 m. su bendrove CEF mokesčių mokėjimo Liuksemburge tikslais sudarė vieną mokestinį vienetą ir kad šiame vienete bendrovė CEF vykdė patronuojančios bendrovės funkciją (259). Pagal Liuksemburgo mokesčių teisę, nuo 2015 m. šios bendrovės nebuvo laikomos atskiromis įmonėmis ir mokėjo mokesčius konsoliduotu pagrindu, t. y. lyg jos būtų vienas atskiras mokesčių mokėtojas (260). Komisija mano, kad vien šios aplinkybės pakanka bendrajam vertinimu, bent jau nuo 2015 metų, pagrįsti. |
| --- | --- |

(239)

Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad remiantis Liuksemburgo pateiktomis mokesčių deklaracijomis, bendrovės GSTM, EIL, „LNG Supply“, „LNG Luxembourg“ ir „LNG Holding“ nuo 2015 m. su bendrove CEF mokesčių mokėjimo Liuksemburge tikslais sudarė vieną mokestinį vienetą ir kad šiame vienete bendrovė CEF vykdė patronuojančios bendrovės funkciją (259). Pagal Liuksemburgo mokesčių teisę, nuo 2015 m. šios bendrovės nebuvo laikomos atskiromis įmonėmis ir mokėjo mokesčius konsoliduotu pagrindu, t. y. lyg jos būtų vienas atskiras mokesčių mokėtojas (260). Komisija mano, kad vien šios aplinkybės pakanka bendrajam vertinimu, bent jau nuo 2015 metų, pagrįsti.

259

260

| (240) | Bet kuriuo atveju, net jei tos bendrovės ir nėra mokestinis vienetas, „Engie“ argumentui negalima pritarti. Kaip bus vėl išaiškinta 6.6 skirsnyje, iš pačios Sutarties 107 straipsnio formuluotės aišku, kad valstybės pagalbos taisyklės analizuoja valstybės priemonių ekonominį poveikį „įmonėms“, o ne atskirtiems juridiniams subjektams. Sąvoką „įmonė“ reikia suprasti kaip ekonominė vienetą, net jeigu tą ekonominį vienetą sudaro keli juridiniai asmenys (261). Siekdamas nustatyti, ar keli subjektai yra vienas ekonominis vienetas, Teismas nagrinėja, ar yra kontrolinis akcijų paketas arba palaikomi struktūriniai, ekonominiai ar funkciniai ryšiai (262). Šioje byloje bendroves GSTM, EIL, „LNG Supply“, „LNG Luxembourg“ ir „LNG Holding“ visiškai kontroliuoja bendrovė CEF, kurią pačią kontroliuoja bendrovė „Engie S.A.“, tad reikia laikyti, kad visi šie subjektai priklauso vienai įmonei. |
| --- | --- |

(240)

Bet kuriuo atveju, net jei tos bendrovės ir nėra mokestinis vienetas, „Engie“ argumentui negalima pritarti. Kaip bus vėl išaiškinta 6.6 skirsnyje, iš pačios Sutarties 107 straipsnio formuluotės aišku, kad valstybės pagalbos taisyklės analizuoja valstybės priemonių ekonominį poveikį „įmonėms“, o ne atskirtiems juridiniams subjektams. Sąvoką „įmonė“ reikia suprasti kaip ekonominė vienetą, net jeigu tą ekonominį vienetą sudaro keli juridiniai asmenys (261). Siekdamas nustatyti, ar keli subjektai yra vienas ekonominis vienetas, Teismas nagrinėja, ar yra kontrolinis akcijų paketas arba palaikomi struktūriniai, ekonominiai ar funkciniai ryšiai (262). Šioje byloje bendroves GSTM, EIL, „LNG Supply“, „LNG Luxembourg“ ir „LNG Holding“ visiškai kontroliuoja bendrovė CEF, kurią pačią kontroliuoja bendrovė „Engie S.A.“, tad reikia laikyti, kad visi šie subjektai priklauso vienai įmonei.

261

262

| (241) | Be to, ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta nauda yra iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo taikymas kontroliuojančiųjų bendrovių pajamoms, kurios ekonominiu požiūriu atitinka patronuojamųjų bendrovių kaip išlaidas atskaitytas sumas (ZORA prieaugį). Todėl, siekiant nustatyti, ar buvo suteikta nauda, logiška išnagrinėti ir bendrąjį mokesčių priemonių poveikį abiem lygmenimis. Tai, kas Liuksemburgo pajamų mokesčio įstatymas taikomas atskiriems subjektams, šiai išvadai įtakos neturi. Iš tiesų, Komisija pabrėžia, kad mokesčių patarėjo pateikti mokesčių sprendimo prašymai yra susiję su visų sandoriuose dalyvaujančių grupės „Engie“ juridinių subjektų apmokestinimo tvarka ir kad visi šie subjektai Liuksemburge turi mokėti pelno mokestį. |
| --- | --- |

(241)

Be to, ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta nauda yra iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo taikymas kontroliuojančiųjų bendrovių pajamoms, kurios ekonominiu požiūriu atitinka patronuojamųjų bendrovių kaip išlaidas atskaitytas sumas (ZORA prieaugį). Todėl, siekiant nustatyti, ar buvo suteikta nauda, logiška išnagrinėti ir bendrąjį mokesčių priemonių poveikį abiem lygmenimis. Tai, kas Liuksemburgo pajamų mokesčio įstatymas taikomas atskiriems subjektams, šiai išvadai įtakos neturi. Iš tiesų, Komisija pabrėžia, kad mokesčių patarėjo pateikti mokesčių sprendimo prašymai yra susiję su visų sandoriuose dalyvaujančių grupės „Engie“ juridinių subjektų apmokestinimo tvarka ir kad visi šie subjektai Liuksemburge turi mokėti pelno mokestį.

visų sandoriuose dalyvaujančių grupės „Engie“ juridinių subjektų

| (242) | Ši aplinkybė reiškia kad ši byla skiriasi nuo bylų Groepsrentebox ir FIAT. Byloje Groepsrentebox Komisija nusprendė vertinti sistemą atskirų įmonių lygmeniu, nes ginčijama priemonė buvo taikoma atskiroms įmonėms (263). Panašiai FIAT byloje priemonė (išankstinis mokesčių sprendimas) buvo taikoma tik atskiro juridinio subjekto apmokestinamajam pelnui, o jų operacijų partneriai buvo kitos valstybės narės rezidentai. Todėl bet koks mokestinių pajamų sumažėjimas, kuriuo šioje byloje yra paremta nauda, būtinai turi būti grindžiamas Liuksemburge reziduojančio subjekto rezultatais ir neturi būti atsižvelgiama į tai, kad kitoms FIAT grupės bendrovėms jokio poveikio gali nebūti dėl kitose valstybėse narėse joms sudarytų sąlygų (264). |
| --- | --- |

(242)

Ši aplinkybė reiškia kad ši byla skiriasi nuo bylų Groepsrentebox ir FIAT. Byloje Groepsrentebox Komisija nusprendė vertinti sistemą atskirų įmonių lygmeniu, nes ginčijama priemonė buvo taikoma atskiroms įmonėms (263). Panašiai FIAT byloje priemonė (išankstinis mokesčių sprendimas) buvo taikoma tik atskiro juridinio subjekto apmokestinamajam pelnui, o jų operacijų partneriai buvo kitos valstybės narės rezidentai. Todėl bet koks mokestinių pajamų sumažėjimas, kuriuo šioje byloje yra paremta nauda, būtinai turi būti grindžiamas Liuksemburge reziduojančio subjekto rezultatais ir neturi būti atsižvelgiama į tai, kad kitoms FIAT grupės bendrovėms jokio poveikio gali nebūti dėl kitose valstybėse narėse joms sudarytų sąlygų (264).

Groepsrentebox

FIAT

Groepsrentebox

263

FIAT

tik atskiro juridinio subjekto apmokestinamajam pelnui

264

| (243) | Priešingai, šioje byloje priemonės poveikis (kai kurių subjektų Liuksemburge uždirbto pelno neapmokestinimas) atsirado dėl bendrai įgyvendinto įvairių grupės bendrovių, kurios visos yra Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojančios bendrovės, neapmokestinimo ir jų atlikto atskaitymo. Bendrojo mokesčių sprendimo poveikio grupės „Engie“ lygmeniu Liuksemburge analizė yra tinkama siekiant visapusiškai įvertinti apmokestinimo tvarkos rezultatą. |
| --- | --- |

(243)

Priešingai, šioje byloje priemonės poveikis (kai kurių subjektų Liuksemburge uždirbto pelno neapmokestinimas) atsirado dėl bendrai įgyvendinto įvairių grupės bendrovių, kurios visos yra Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojančios bendrovės, neapmokestinimo ir jų atlikto atskaitymo. Bendrojo mokesčių sprendimo poveikio grupės „Engie“ lygmeniu Liuksemburge analizė yra tinkama siekiant visapusiškai įvertinti apmokestinimo tvarkos rezultatą.

| (244) | Bet kuriuo atveju Komisija primena, kad ji nėra saistoma sprendimų priėmimo praktikos. Kiekviena galima pagalbos priemonė turi būti vertinama atsižvelgiant į konkrečias jos savybes ir remiantis Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje numatytais objektyviais kriterijais, todėl net jeigu būtų nustatyta, kad egzistuoja priešinga sprendimų priėmimo praktika, ji neturėtų įtakos šio sprendimo išvadoms (265). |
| --- | --- |

(244)

Bet kuriuo atveju Komisija primena, kad ji nėra saistoma sprendimų priėmimo praktikos. Kiekviena galima pagalbos priemonė turi būti vertinama atsižvelgiant į konkrečias jos savybes ir remiantis Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje numatytais objektyviais kriterijais, todėl net jeigu būtų nustatyta, kad egzistuoja priešinga sprendimų priėmimo praktika, ji neturėtų įtakos šio sprendimo išvadoms (265).

265

6.3.1.   PAMATINĖ SISTEMA

| (245) | Kaip buvo nustatyta 6.2.1.1 skirsnyje, šioje byloje pamatinė sistema yra Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, kurios tikslas yra apmokestinti visų Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelną. Apmokestinamasis pelnas apskaičiuojamas remiantis mokesčių mokėtojo apskaitos pelnu (prekybos balanso ataskaitos susiejimo su mokestine balanso ataskaita principu). Šis tikslas taikomas visoms Liuksemburge turinčioms mokėti pelno mokestį bendrovėms. |
| --- | --- |

(245)

Kaip buvo nustatyta 6.2.1.1 skirsnyje, šioje byloje pamatinė sistema yra Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, kurios tikslas yra apmokestinti visų Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelną. Apmokestinamasis pelnas apskaičiuojamas remiantis mokesčių mokėtojo apskaitos pelnu (prekybos balanso ataskaitos susiejimo su mokestine balanso ataskaita principu). Šis tikslas taikomas visoms Liuksemburge turinčioms mokėti pelno mokestį bendrovėms.

| (246) | Ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinti sandoriai yra sandoriai grupės viduje, kuriais, pirma, tam tikras turtas buvo perduotas „Engie“ patronuojamosioms įmonėms, kurios Liuksemburge yra pelno mokesčio mokėtojos ir antra, šį perdavimą finansavo kontroliuojančiosios įmonės, kurios taip pat Liuksemburge yra pelno mokesčio mokėtojos (266). |
| --- | --- |

(246)

Ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinti sandoriai yra sandoriai grupės viduje, kuriais, pirma, tam tikras turtas buvo perduotas „Engie“ patronuojamosioms įmonėms, kurios Liuksemburge yra pelno mokesčio mokėtojos ir antra, šį perdavimą finansavo kontroliuojančiosios įmonės, kurios taip pat Liuksemburge yra pelno mokesčio mokėtojos (266).

266

| (247) | Kadangi šių sandorių grupės viduje apmokestinimo tvarką reikia įvertinti atsižvelgiant į Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą ir siekiant nustatyti, ar ginčijamais mokesčių sprendimais „Engie“ suteikta apmokestinimo tvarka nukrypsta nuo pamatinės sistemos, Komisijos analizė apsiribos palyginimu su kitais to paties tipo finansavimo sandoriais grupės viduje, taigi ji įvertins Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą, kuria reglamentuojami grupės vidaus finansavimo sandoriai tarp Liuksemburge reziduojančių grupės subjektų. |
| --- | --- |

(247)

Kadangi šių sandorių grupės viduje apmokestinimo tvarką reikia įvertinti atsižvelgiant į Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą ir siekiant nustatyti, ar ginčijamais mokesčių sprendimais „Engie“ suteikta apmokestinimo tvarka nukrypsta nuo pamatinės sistemos, Komisijos analizė apsiribos palyginimu su kitais to paties tipo finansavimo sandoriais grupės viduje, taigi ji įvertins Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą, kuria reglamentuojami grupės vidaus finansavimo sandoriai tarp Liuksemburge reziduojančių grupės subjektų.

| (248) | Komisija nustatys, kad remiantis Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, už finansavimo sandorį tarp dviejų grupės subjektų Liuksemburgo mokesčių mokėtojų sumokamas atlygis (267) neturi sumažinti bendrų grupės apmokestinamųjų pajamų Liuksemburge ir ši nuostata nepriklauso nuo naudojamų finansavimo priemonių ar atlygio dydžio. Šiomis aplinkybėmis „bendrosios apmokestinamosios pajamos“ yra visų finansavimo sandorio grupės viduje dalyvavusių grupės subjektų, Liuksemburge turinčiu mokėti pelno mokesti, pajamų suma. |
| --- | --- |

(248)

Komisija nustatys, kad remiantis Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, už finansavimo sandorį tarp dviejų grupės subjektų Liuksemburgo mokesčių mokėtojų sumokamas atlygis (267) neturi sumažinti bendrų grupės apmokestinamųjų pajamų Liuksemburge ir ši nuostata nepriklauso nuo naudojamų finansavimo priemonių ar atlygio dydžio. Šiomis aplinkybėmis „bendrosios apmokestinamosios pajamos“ yra visų finansavimo sandorio grupės viduje dalyvavusių grupės subjektų, Liuksemburge turinčiu mokėti pelno mokesti, pajamų suma.

267

| (249) | Liuksemburgo pelno mokesčio sistemoje finansavimo priemonės gali būti suskirstytos į dvi kategorijas: viena jų yra kapitalo dalių turėjimo priemonės, tokios kaip akcijos, iš kurių gautos pajamos gali būti neapmokestintos pagal LIR 166 straipsnį ir kita – kitos priemonės ir sutartys, iš kurių gautoms pajamoms toks atleidimas nuo mokesčių netaikomas (toliau – priemonės, kurios nėra kapitalo dalys). |
| --- | --- |

(249)

Liuksemburgo pelno mokesčio sistemoje finansavimo priemonės gali būti suskirstytos į dvi kategorijas: viena jų yra kapitalo dalių turėjimo priemonės, tokios kaip akcijos, iš kurių gautos pajamos gali būti neapmokestintos pagal LIR 166 straipsnį ir kita – kitos priemonės ir sutartys, iš kurių gautoms pajamoms toks atleidimas nuo mokesčių netaikomas (toliau – priemonės, kurios nėra kapitalo dalys).

| (250) | Priemonių, kurios nėra kapitalo dalys, atveju, remiantis Liuksemburgo ir tarptautiniais apskaitos principais (268), atlygio išmokėjimas (kaip paskolos palūkanų mokėjimas) skolininko apskaitoje pripažįstamas išlaidomis. Ta pati suma tam tikru momentu skolintojo apskaitoje atsiranda kaip pajamos. |
| --- | --- |

(250)

Priemonių, kurios nėra kapitalo dalys, atveju, remiantis Liuksemburgo ir tarptautiniais apskaitos principais (268), atlygio išmokėjimas (kaip paskolos palūkanų mokėjimas) skolininko apskaitoje pripažįstamas išlaidomis. Ta pati suma tam tikru momentu skolintojo apskaitoje atsiranda kaip pajamos.

Priemonių, kurios nėra kapitalo dalys

268

| (251) | Kalbant apie apmokestinimo tvarką, remiantis prekybos balanso ataskaitos susiejimo su mokestine balanso ataskaita principu (269), skolintojo apskaitoje pripažintos pajamos iš esmės yra apmokestinamos, o skolininko apskaitoje pripažintos išlaidos yra atskaitytinos iš mokestinės bazės. Todėl išmokėjus atlygį pagal priemonę, kuri nėra kapitalo dalis, bendros grupės Liuksemburge apmokestinamosios pajamos nesumažėja iki išmokėjimo buvusių bendrų apmokestinamųjų pajamų atžvilgiu (270). |
| --- | --- |

(251)

Kalbant apie apmokestinimo tvarką, remiantis prekybos balanso ataskaitos susiejimo su mokestine balanso ataskaita principu (269), skolintojo apskaitoje pripažintos pajamos iš esmės yra apmokestinamos, o skolininko apskaitoje pripažintos išlaidos yra atskaitytinos iš mokestinės bazės. Todėl išmokėjus atlygį pagal priemonę, kuri nėra kapitalo dalis, bendros grupės Liuksemburge apmokestinamosios pajamos nesumažėja iki išmokėjimo buvusių bendrų apmokestinamųjų pajamų atžvilgiu (270).

269

270

| (252) | Kalbant apie kapitalo dalis, tokias kaip akcijos, atlygio išmokėjimas tampa pelno paskirstymu. Apskaitos požiūriu paskirstytos sumos įtraukiamos į gavėjo (akcijas turinčio subjekto) apskaitą kaip pajamos. Tačiau, paskirstytos sumos iš esmės buvo išmokančiosios bendrovės pelnas, kitaip tariant, jos nebuvo jos apskaitoje pripažintos kaip išlaidos (271). |
| --- | --- |

(252)

Kalbant apie kapitalo dalis, tokias kaip akcijos, atlygio išmokėjimas tampa pelno paskirstymu. Apskaitos požiūriu paskirstytos sumos įtraukiamos į gavėjo (akcijas turinčio subjekto) apskaitą kaip pajamos. Tačiau, paskirstytos sumos iš esmės buvo išmokančiosios bendrovės pelnas, kitaip tariant, jos nebuvo jos apskaitoje pripažintos kaip išlaidos (271).

kapitalo dalis

271

| (253) | Kalbant apie apmokestinimo tvarką, kaip buvo išaiškinta 201 ir 202 konstatuojamosios dalyse, remiantis LIR 164 straipsnio pirma ir antra pastraipomis, išmokančioji bendrovė negali atskaityti paskirstyto pelno iš savo apmokestinamųjų pajamų. Be to, remiantis prekybos balanso ataskaitos susiejimo su mokestine balanso ataskaita principu, gavėjas taip pat turi įtraukti paskirstytą pelną į savo apmokestinamąsias pajamas. Tai reiškia, kad pelno paskirstymas lemia ekonominį dvigubą apmokestinimą, nebent jam galima taikyti iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimą pagal LIR 166 straipsnį (272). Todėl paskirsčius iš kapitalo dalių gautą pelną, bendros grupės Liuksemburge apmokestinamosios pajamos nesumažėja situacijos iki paskirstymo atžvilgiu. |
| --- | --- |

(253)

Kalbant apie apmokestinimo tvarką, kaip buvo išaiškinta 201 ir 202 konstatuojamosios dalyse, remiantis LIR 164 straipsnio pirma ir antra pastraipomis, išmokančioji bendrovė negali atskaityti paskirstyto pelno iš savo apmokestinamųjų pajamų. Be to, remiantis prekybos balanso ataskaitos susiejimo su mokestine balanso ataskaita principu, gavėjas taip pat turi įtraukti paskirstytą pelną į savo apmokestinamąsias pajamas. Tai reiškia, kad pelno paskirstymas lemia ekonominį dvigubą apmokestinimą, nebent jam galima taikyti iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimą pagal LIR 166 straipsnį (272). Todėl paskirsčius iš kapitalo dalių gautą pelną, bendros grupės Liuksemburge apmokestinamosios pajamos nesumažėja situacijos iki paskirstymo atžvilgiu.

272

| (254) | Apibendrinant galima daryti išvadą, kad, pagal Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą, už finansavimo sandorį tarp grupės subjektų Liuksemburgo mokesčių mokėtojų sumokamas atlygis, nesvarbu, ar jis mokamas pagal kapitalo dalių turėjimo priemonę, ar pagal priemonę, kuri nėra kapitalo dalis, neturi sumažinti bendrų grupės apmokestinamųjų pajamų Liuksemburge. |
| --- | --- |

(254)

Apibendrinant galima daryti išvadą, kad, pagal Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą, už finansavimo sandorį tarp grupės subjektų Liuksemburgo mokesčių mokėtojų sumokamas atlygis, nesvarbu, ar jis mokamas pagal kapitalo dalių turėjimo priemonę, ar pagal priemonę, kuri nėra kapitalo dalis, neturi sumažinti bendrų grupės apmokestinamųjų pajamų Liuksemburge.

| (255) | Liuksemburgas teigia, kad apibrėždama pamatinę sistemą, Komisija privalo remtis įstatymo tekstu. Šiuo klausimu jis teigia, kad įstatymas nenumato principo, pagal kurį už finansavimo sandorį tarp grupės subjektų Liuksemburgo mokesčių mokėtojų sumokamas atlygis (arba paskirstomas pelnas) neturi sumažinti bendrų grupės apmokestinamųjų pajamų Liuksemburge. |
| --- | --- |

(255)

Liuksemburgas teigia, kad apibrėždama pamatinę sistemą, Komisija privalo remtis įstatymo tekstu. Šiuo klausimu jis teigia, kad įstatymas nenumato principo, pagal kurį už finansavimo sandorį tarp grupės subjektų Liuksemburgo mokesčių mokėtojų sumokamas atlygis (arba paskirstomas pelnas) neturi sumažinti bendrų grupės apmokestinamųjų pajamų Liuksemburge.

| (256) | Komisija primena kad, pirma, priešingai nei tvirtina Liuksemburgas, Liuksemburgo mokesčių sistemos tikslas (apmokestinti visų Liuksemburge pelno mokestį turinčių mokėti bendrovių pelną) yra išdėstytas įstatyme, kaip buvo išaiškinta 171 ir 176 konstatuojamosiose dalyse. Principas, pagal kurį už finansavimo sandorį tarp grupės subjektų Liuksemburgo mokesčių mokėtojų sumokamas atlygis neturi sumažinti bendrų grupės apmokestinamųjų pajamų tiesiogiai išplaukia iš šio tikslo. Iš tiesų, jei sumokėjus atlygį galima sumažinti bendras grupės apmokestinamąsias pajamas Liuksemburge apmokestinamųjų pajamų iki išmokėjimo atžvilgiu, dalis skolintojo ir (arba) skolininko pelno liktų neapmokestinta, kadangi ji nebūtų įtraukta į jokias apmokestinamąsias pajamas. Šitokia situacija akivaizdžiai prieštarauja sistemos tikslui. Be to, dėl tokios galimybės Liuksemburgo mokesčių sistema pagal savo pobūdį taptų diskriminuojanti, nes ji leistų grupėms priklausančioms bendrovėms atskaityti dalį jų pelno ir apmokestinamųjų pajamų, ko negalėtų padaryti nepriklausomos bendrovės. |
| --- | --- |

(256)

Komisija primena kad, pirma, priešingai nei tvirtina Liuksemburgas, Liuksemburgo mokesčių sistemos tikslas (apmokestinti visų Liuksemburge pelno mokestį turinčių mokėti bendrovių pelną) yra išdėstytas įstatyme, kaip buvo išaiškinta 171 ir 176 konstatuojamosiose dalyse. Principas, pagal kurį už finansavimo sandorį tarp grupės subjektų Liuksemburgo mokesčių mokėtojų sumokamas atlygis neturi sumažinti bendrų grupės apmokestinamųjų pajamų tiesiogiai išplaukia iš šio tikslo. Iš tiesų, jei sumokėjus atlygį galima sumažinti bendras grupės apmokestinamąsias pajamas Liuksemburge apmokestinamųjų pajamų iki išmokėjimo atžvilgiu, dalis skolintojo ir (arba) skolininko pelno liktų neapmokestinta, kadangi ji nebūtų įtraukta į jokias apmokestinamąsias pajamas. Šitokia situacija akivaizdžiai prieštarauja sistemos tikslui. Be to, dėl tokios galimybės Liuksemburgo mokesčių sistema pagal savo pobūdį taptų diskriminuojanti, nes ji leistų grupėms priklausančioms bendrovėms atskaityti dalį jų pelno ir apmokestinamųjų pajamų, ko negalėtų padaryti nepriklausomos bendrovės.

| (257) | Antra, nors LIR ir nėra aiškiai įvardyti finansavimo sandoriai ar atlygis už juos, jame aiškiai ir nedviprasmiškai išdėstyta kaip turėtų būti apmokestintas kiekvienos finansinių priemonių kategorijos atlygio išmokėjimas. Komisija 249–254 konstatuojamosiose dalyse remdamasi Liuksemburgo mokesčių teise įrodė, kad už finansavimo sandorį tarp grupės subjektų Liuksemburgo mokesčių mokėtojų sumokamas atlygis neturi sumažinti bendrų grupės apmokestinamųjų pajamų |
| --- | --- |

(257)

Antra, nors LIR ir nėra aiškiai įvardyti finansavimo sandoriai ar atlygis už juos, jame aiškiai ir nedviprasmiškai išdėstyta kaip turėtų būti apmokestintas kiekvienos finansinių priemonių kategorijos atlygio išmokėjimas. Komisija 249–254 konstatuojamosiose dalyse remdamasi Liuksemburgo mokesčių teise įrodė, kad už finansavimo sandorį tarp grupės subjektų Liuksemburgo mokesčių mokėtojų sumokamas atlygis neturi sumažinti bendrų grupės apmokestinamųjų pajamų

6.3.2.   PALYGINIMAS SU ĮMONIŲ GRUPĖMIS, VYKDANČIOMIS FINANSAVIMO SANDORIUS GRUPĖS VIDUJE TARP LIUKSEMBURGE REZIDUOJANČIŲ SUBJEKTŲ

| (258) | Komisija mano, kad visų įmonių grupių, vykdančių finansavimo sandorius grupės viduje tarp Liuksemburge reziduojančių subjektų, teisinė ir faktinė padėtis yra panaši į grupės „Engie“ padėtį ir tai nepriklauso nuo naudojamos finansinės priemonės pobūdžio. 6.3.1 skirsnyje buvo išaiškinta, kad mokesčių sistemos tikslas yra apmokestinti visų Liuksemburge pelno mokestį turinčių mokėti bendrovių pelną. |
| --- | --- |

(258)

Komisija mano, kad visų įmonių grupių, vykdančių finansavimo sandorius grupės viduje tarp Liuksemburge reziduojančių subjektų, teisinė ir faktinė padėtis yra panaši į grupės „Engie“ padėtį ir tai nepriklauso nuo naudojamos finansinės priemonės pobūdžio. 6.3.1 skirsnyje buvo išaiškinta, kad mokesčių sistemos tikslas yra apmokestinti visų Liuksemburge pelno mokestį turinčių mokėti bendrovių pelną.

| (259) | Remiantis šiuo principu, visos įmonių grupės, vykdančios finansavimo sandorius grupės viduje tarp Liuksemburge reziduojančių subjektų yra panašios, kadangi pasirinkta finansavimo priemonė ir atlygio už finansavimą suma su šiuo principu yra nesusijusios (273). |
| --- | --- |

(259)

Remiantis šiuo principu, visos įmonių grupės, vykdančios finansavimo sandorius grupės viduje tarp Liuksemburge reziduojančių subjektų yra panašios, kadangi pasirinkta finansavimo priemonė ir atlygio už finansavimą suma su šiuo principu yra nesusijusios (273).

273

| (260) | Pasirinkta finansavimo priemonė gali turėti įtakos atlygio tipui, atlygio išmokėjimo laikui ir sąlygoms, taip pat priemonės „skolintojui“ arba jos „gavėjui“ suteikiamoms teisėms. Pavyzdžiui, paprastųjų akcijų, kurios yra kapitalo dalių turėjimo priemonė, atveju atlygis įgauna pelno paskirstymo pavidalą, o jo sumą ir išmokėjimo sąlygas paprastai nustato tas akcijas išleidusio subjekto valdymo organai. Be to, nėra prievolės grąžinti finansavimo sumą. Paprastosios akcijos taip pat gali suteikti teisę balsuoti visuotiniame akcininkų susirinkime ir teisę turėti atstovą bendrovės valdyboje, stebėtojų taryboje ar kituose jos organuose. Kita vertus, priemonių, kurios nėra kapitalo dalys, tokių kaip paskolos, atveju dėl atlygio (palūkanų) sumos ir mokėjimo tvarkos šalys susitaria sutartyje ir, iš esmės, skolintojas neturi jokių teisių dalyvauti skolininko valdyme nei kontroliuoti jo bet kokiu kitu būdu. Be to, yra sutartinė prievolė grąžinti nominalią paskolos sumą. |
| --- | --- |

(260)

Pasirinkta finansavimo priemonė gali turėti įtakos atlygio tipui, atlygio išmokėjimo laikui ir sąlygoms, taip pat priemonės „skolintojui“ arba jos „gavėjui“ suteikiamoms teisėms. Pavyzdžiui, paprastųjų akcijų, kurios yra kapitalo dalių turėjimo priemonė, atveju atlygis įgauna pelno paskirstymo pavidalą, o jo sumą ir išmokėjimo sąlygas paprastai nustato tas akcijas išleidusio subjekto valdymo organai. Be to, nėra prievolės grąžinti finansavimo sumą. Paprastosios akcijos taip pat gali suteikti teisę balsuoti visuotiniame akcininkų susirinkime ir teisę turėti atstovą bendrovės valdyboje, stebėtojų taryboje ar kituose jos organuose. Kita vertus, priemonių, kurios nėra kapitalo dalys, tokių kaip paskolos, atveju dėl atlygio (palūkanų) sumos ir mokėjimo tvarkos šalys susitaria sutartyje ir, iš esmės, skolintojas neturi jokių teisių dalyvauti skolininko valdyme nei kontroliuoti jo bet kokiu kitu būdu. Be to, yra sutartinė prievolė grąžinti nominalią paskolos sumą.

| (261) | Komisija mano, kad nė vienas šių skirtumų niekaip nedaro įtakos pagrindiniam principui pagal kurį, remiantis Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, pelno mokesčiu turi būti apmokestintas visas bendrovių uždirbtas pelnas, taigi, atlygio išmokėjimas už finansavimo sandorius grupės viduje tarp grupės bendrovių Liuksemburgo rezidenčių negali sumažinti bendrų grupės apmokestinamųjų pajamų Liuksemburge. Remiantis šiuo principu, pasirinkus vienokią ar kitokią finansavimo priemonę, bendrovės padėtis netampa mažiau panaši. |
| --- | --- |

(261)

Komisija mano, kad nė vienas šių skirtumų niekaip nedaro įtakos pagrindiniam principui pagal kurį, remiantis Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, pelno mokesčiu turi būti apmokestintas visas bendrovių uždirbtas pelnas, taigi, atlygio išmokėjimas už finansavimo sandorius grupės viduje tarp grupės bendrovių Liuksemburgo rezidenčių negali sumažinti bendrų grupės apmokestinamųjų pajamų Liuksemburge. Remiantis šiuo principu, pasirinkus vienokią ar kitokią finansavimo priemonę, bendrovės padėtis netampa mažiau panaši.

| (262) | Iš tiesų, dalyvavimo kapitale priemonių, tokių kaip akcijos, atveju 6.3.1 skirsnyje jau buvo paaiškinta, kad, remiantis LIR 164 straipsnio pirma ir antra pastraipomis, paskirstytas pelnas turi būti įtrauktas bent jau į išmokančiosios bendrovės ankstinasimąsias pajamas ir tokiu būdu apmokestintas. Priemonių, kurios nėra kapitalo dalys, tokių kaip paskolos, atveju skolininko mokamos palūkanos atskaitomos iš jo apmokestinamųjų pajamų, tačiau, kaip apmokestinamosios pajamos įtraukiamos į bendras skolintojo apmokestinamąsias pajamas. Todėl, nepaisant skirtingų atlygio už finansavimą ir finansavimo grąžinimo sąlygų bei šalių teisų ir pareigų, abiem atvejais atlygio išmokėjimas nesumažina bendrų sandoryje dalyvaujančių bendrovių apmokestinamųjų pajamų. |
| --- | --- |

(262)

Iš tiesų, dalyvavimo kapitale priemonių, tokių kaip akcijos, atveju 6.3.1 skirsnyje jau buvo paaiškinta, kad, remiantis LIR 164 straipsnio pirma ir antra pastraipomis, paskirstytas pelnas turi būti įtrauktas bent jau į išmokančiosios bendrovės ankstinasimąsias pajamas ir tokiu būdu apmokestintas. Priemonių, kurios nėra kapitalo dalys, tokių kaip paskolos, atveju skolininko mokamos palūkanos atskaitomos iš jo apmokestinamųjų pajamų, tačiau, kaip apmokestinamosios pajamos įtraukiamos į bendras skolintojo apmokestinamąsias pajamas. Todėl, nepaisant skirtingų atlygio už finansavimą ir finansavimo grąžinimo sąlygų bei šalių teisų ir pareigų, abiem atvejais atlygio išmokėjimas nesumažina bendrų sandoryje dalyvaujančių bendrovių apmokestinamųjų pajamų.

| (263) | Komisijos nuomone, Liuksemburgo pateikti argumentai, kad „Engie“ įgyvendinta struktūra suteikia daugiau lankstumo nei tiesioginis sandoris tarp kontroliuojančiųjų ir patronuojamųjų bendrovių ir leidžia „Engie“ finansuoti įsigytą verslą apribojant patronuojamųjų bendrovių rizikos pobūdį (274), yra neveiksmingi, kadangi nė viena šių priežasčių niekaip nėra susijusi su principu, pagal kurį, remiantis Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, atlygio išmokėjimas už finansavimo sandorius grupės viduje tarp grupės bendrovių Liuksemburgo rezidenčių negali sumažinti bendrų grupės apmokestinamųjų pajamų Liuksemburge. |
| --- | --- |

(263)

Komisijos nuomone, Liuksemburgo pateikti argumentai, kad „Engie“ įgyvendinta struktūra suteikia daugiau lankstumo nei tiesioginis sandoris tarp kontroliuojančiųjų ir patronuojamųjų bendrovių ir leidžia „Engie“ finansuoti įsigytą verslą apribojant patronuojamųjų bendrovių rizikos pobūdį (274), yra neveiksmingi, kadangi nė viena šių priežasčių niekaip nėra susijusi su principu, pagal kurį, remiantis Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, atlygio išmokėjimas už finansavimo sandorius grupės viduje tarp grupės bendrovių Liuksemburgo rezidenčių negali sumažinti bendrų grupės apmokestinamųjų pajamų Liuksemburge.

274

| (264) | Todėl galima daryti išvadą, kad visų finansavimo sandorius grupės viduje tarp grupės subjektų Liuksemburgo mokesčių mokėtojų vykdančių įmonių grupių teisinė ir faktinė padėtis yra panaši į grupės „Engie“ padėtį. Tai, kad „Engie“ sukurtose struktūrose dalyvauja skolintojai, šios išvados nekeičia, kadangi skolintojai taip pat yra Liuksemburgo rezidentai ir tų struktūrų tikslas, kaip pripažįsta Liuksemburgas ir „Engie“, išlieka finansuoti turto perdavimą. |
| --- | --- |

(264)

Todėl galima daryti išvadą, kad visų finansavimo sandorius grupės viduje tarp grupės subjektų Liuksemburgo mokesčių mokėtojų vykdančių įmonių grupių teisinė ir faktinė padėtis yra panaši į grupės „Engie“ padėtį. Tai, kad „Engie“ sukurtose struktūrose dalyvauja skolintojai, šios išvados nekeičia, kadangi skolintojai taip pat yra Liuksemburgo rezidentai ir tų struktūrų tikslas, kaip pripažįsta Liuksemburgas ir „Engie“, išlieka finansuoti turto perdavimą.

6.3.3.   DISKRIMINUOJANTIS NUKRYPIMAS NUO ATSKAITOS PAGRINDO

| (265) | Komisija mano, kad ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta apmokestinimo tvarka nukrypsta nuo Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos numatytos finansavimo sandorių grupės viduje tarp grupės subjektų Liuksemburgo mokesčių mokėtojų apmokestinimo tvarkos. |
| --- | --- |

(265)

Komisija mano, kad ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta apmokestinimo tvarka nukrypsta nuo Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos numatytos finansavimo sandorių grupės viduje tarp grupės subjektų Liuksemburgo mokesčių mokėtojų apmokestinimo tvarkos.

| (266) | Viena vertus, ZORA prieaugis, kai jis yra teigiamas, kasmet patronuojamųjų bendrovių apskaitoje buvo pripažįstamas kaip neapmokestinamosios išlaidos. Antra vertus, konvertavus ZORA LNG paskolą, bendrovės „LNG Supply“ akcijos, apimančios ir ZORA prieaugį, nedelsiant pagal LNG išankstinę sutartį buvo perduotos bendrovei „LNG Holding“. Todėl bendrovė „LNG Holding“ gavo atlygį už bendrovei „LNG Supply“ suteiktą finansavimą (kurį bendrovė „LNG Supply“ atskaitė iš savo apmokestinamųjų pajamų). Tačiau bendrovė „LNG Holding“ įtraukė į savo apskaitą bendrovės „LNG Supply“ akcijas nominalia ZORA priemonės verte, t. y. neįtraukdama konvertuoto ZORA prieaugio. |
| --- | --- |

(266)

Viena vertus, ZORA prieaugis, kai jis yra teigiamas, kasmet patronuojamųjų bendrovių apskaitoje buvo pripažįstamas kaip neapmokestinamosios išlaidos. Antra vertus, konvertavus ZORA LNG paskolą, bendrovės „LNG Supply“ akcijos, apimančios ir ZORA prieaugį, nedelsiant pagal LNG išankstinę sutartį buvo perduotos bendrovei „LNG Holding“. Todėl bendrovė „LNG Holding“ gavo atlygį už bendrovei „LNG Supply“ suteiktą finansavimą (kurį bendrovė „LNG Supply“ atskaitė iš savo apmokestinamųjų pajamų). Tačiau bendrovė „LNG Holding“ įtraukė į savo apskaitą bendrovės „LNG Supply“ akcijas nominalia ZORA priemonės verte, t. y. neįtraukdama konvertuoto ZORA prieaugio.

| (267) | Todėl ginčijamais mokesčių sprendimais buvo leista atsirasti situacijai, kurioje bendrovės „LNG Supply“ už gautą finansavimą sumokėtas atlygis, būtent išleistos ZORA prieaugio dydžio akcijos, sumažino apmokestinamąsias bendrovės „LNG Supply“ pajamas (ZORA prieaugio suma), kurių nekompensavo (ir nekompensuos) padidintos bendrovės „LNG Holding pajamos (ar faktiška padidintos apmokestinamosios bendrovės „LNG Luxembourg“ pajamos). |
| --- | --- |

(267)

Todėl ginčijamais mokesčių sprendimais buvo leista atsirasti situacijai, kurioje bendrovės „LNG Supply“ už gautą finansavimą sumokėtas atlygis, būtent išleistos ZORA prieaugio dydžio akcijos, sumažino apmokestinamąsias bendrovės „LNG Supply“ pajamas (ZORA prieaugio suma), kurių nekompensavo (ir nekompensuos) padidintos bendrovės „LNG Holding pajamos (ar faktiška padidintos apmokestinamosios bendrovės „LNG Luxembourg“ pajamos).

| (268) | Anksčiau išdėstyti argumentai mutatis mutandis turi būti taikyti bendrovėms GSTM, EIL ir CEF (275). |
| --- | --- |

(268)

Anksčiau išdėstyti argumentai mutatis mutandis turi būti taikyti bendrovėms GSTM, EIL ir CEF (275).

mutatis mutandis

275

| (269) | Apibendrinant galima daryti išvadą, kad mokesčių sprendimais patvirtinamas bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM už joms atitinkamai bendrovių „LNG Holding“ ir CEF suteiktą finansavimą išmokėto atlygio apmokestinimo režimas, kuriuo leidžiama sumažinti bendras grupės „Engie“ apmokestinamąsias pajamas Liuksemburge. |
| --- | --- |

(269)

Apibendrinant galima daryti išvadą, kad mokesčių sprendimais patvirtinamas bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM už joms atitinkamai bendrovių „LNG Holding“ ir CEF suteiktą finansavimą išmokėto atlygio apmokestinimo režimas, kuriuo leidžiama sumažinti bendras grupės „Engie“ apmokestinamąsias pajamas Liuksemburge.

| (270) | Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad ginčijamais mokesčių sprendimais „Engie“ suteikta apmokestinimo tvarka nukrypsta nuo pamatinės sistemos ir tokiu būdu suteikia grupei „Engie“ ekonominį pranašumą. |
| --- | --- |

(270)

Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad ginčijamais mokesčių sprendimais „Engie“ suteikta apmokestinimo tvarka nukrypsta nuo pamatinės sistemos ir tokiu būdu suteikia grupei „Engie“ ekonominį pranašumą.

| (271) | Teismas atrankumą vertina „iš esmės [aiškindamasis], ar mokesčių lengvatos, kylančios iš priemonės, nukrypstančios nuo bendros mokesčių sistemos, netaikymas tam tikriems ūkio subjektams yra jų diskriminacija“ (276). |
| --- | --- |

(271)

Teismas atrankumą vertina „iš esmės [aiškindamasis], ar mokesčių lengvatos, kylančios iš priemonės, nukrypstančios nuo bendros mokesčių sistemos, netaikymas tam tikriems ūkio subjektams yra jų diskriminacija“ (276).

276

| (272) | Kaip nustatyta 6.3.2 skirsnyje, visų finansavimo sandorius grupės viduje tarp grupės subjektų Liuksemburgo mokesčių mokėtojų vykdančių įmonių grupių teisinė ir faktinė padėtis sistemos atžvilgiu yra panaši į „Engie“ padėtį. Tačiau, šios grupės negalėtų pasinaudoti „Engie“ suteikta nauda, kadangi, kaip nustatyta 6.3.1 skirsnyje, pagal Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą, už finansavimo sandorį tarp dviejų Liuksemburge reziduojančių grupės subjektų mokesčių reikmėms sumokamas atlygis neturi sumažinti bendrų grupės apmokestinamųjų pajamų Liuksemburge ir ši nuostata nepriklauso nuo naudojamų finansavimo priemonių ar atlygio dydžio. Todėl ginčijamos priemonės diskriminuoja šiuos ūkio subjektus. |
| --- | --- |

(272)

Kaip nustatyta 6.3.2 skirsnyje, visų finansavimo sandorius grupės viduje tarp grupės subjektų Liuksemburgo mokesčių mokėtojų vykdančių įmonių grupių teisinė ir faktinė padėtis sistemos atžvilgiu yra panaši į „Engie“ padėtį. Tačiau, šios grupės negalėtų pasinaudoti „Engie“ suteikta nauda, kadangi, kaip nustatyta 6.3.1 skirsnyje, pagal Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą, už finansavimo sandorį tarp dviejų Liuksemburge reziduojančių grupės subjektų mokesčių reikmėms sumokamas atlygis neturi sumažinti bendrų grupės apmokestinamųjų pajamų Liuksemburge ir ši nuostata nepriklauso nuo naudojamų finansavimo priemonių ar atlygio dydžio. Todėl ginčijamos priemonės diskriminuoja šiuos ūkio subjektus.

| (273) | Dėl šios priežasties ginčijamais mokesčių sprendimais „Engie“ suteiktas pranašumas yra akivaizdžiai atrankus. |
| --- | --- |

(273)

Dėl šios priežasties ginčijamais mokesčių sprendimais „Engie“ suteiktas pranašumas yra akivaizdžiai atrankus.

| (274) | Liuksemburgas (277) ir „Engie“ (278) tvirtina, kad grupės, kaip finansavimo priemonę tarp dviejų Liuksemburge reziduojančių grupės subjektų naudojančios tiesioginę, t. y. bet tarpinio subjekto ir be iš anksto apmokėtos išankstinės sutarties, ZORA tipo priemonę, galėtų pasinaudoti tokia pačia, kaip buvo suteikta „Engie“, nauda, būtent sumažinti bendras grupės apmokestinamąsias pajamas Liuksemburge ir kad dėl šios priežasties nėra jokio nukrypimo nuo pamatinės sistemos. |
| --- | --- |

(274)

Liuksemburgas (277) ir „Engie“ (278) tvirtina, kad grupės, kaip finansavimo priemonę tarp dviejų Liuksemburge reziduojančių grupės subjektų naudojančios tiesioginę, t. y. bet tarpinio subjekto ir be iš anksto apmokėtos išankstinės sutarties, ZORA tipo priemonę, galėtų pasinaudoti tokia pačia, kaip buvo suteikta „Engie“, nauda, būtent sumažinti bendras grupės apmokestinamąsias pajamas Liuksemburge ir kad dėl šios priežasties nėra jokio nukrypimo nuo pamatinės sistemos.

277

278

| (275) | Komisija visų pirma nori priminti, kad, siekiant nustatyti, ar priemonė yra atranki, nebūtina įrodyti, kad kiekviena įmonė, kurios teisinė ir faktinė padėtis yra panaši, negali pasinaudoti priemonės gavėjui suteiktu pranašumu. Pakanka įrodyti, ką Komisija jau padarė 271 konstatuojamojoje dalyje, kad „kai kurie ūkio subjektas“, kurių teisinė ir faktinė padėtis sistemos atžvilgiu yra panaši, negali pasinaudoti priemonės gavėjui suteiktu pranašumu (279). Todėl, net jei konkreti įmonių kategorija, būtent įmonių grupės, naudojančios tiesioginę ZORA priemonę, taip pat galėjo pasinaudoti tokia pačia, kaip „Engie“ apmokestinimo tvarka, pačios savaime šios aplinkybės nepakanka pripažinti, kad „Engie“ suteiktas pranašumas nebuvo akivaizdžiai atrankus. |
| --- | --- |

(275)

Komisija visų pirma nori priminti, kad, siekiant nustatyti, ar priemonė yra atranki, nebūtina įrodyti, kad kiekviena įmonė, kurios teisinė ir faktinė padėtis yra panaši, negali pasinaudoti priemonės gavėjui suteiktu pranašumu. Pakanka įrodyti, ką Komisija jau padarė 271 konstatuojamojoje dalyje, kad „kai kurie ūkio subjektas“, kurių teisinė ir faktinė padėtis sistemos atžvilgiu yra panaši, negali pasinaudoti priemonės gavėjui suteiktu pranašumu (279). Todėl, net jei konkreti įmonių kategorija, būtent įmonių grupės, naudojančios tiesioginę ZORA priemonę, taip pat galėjo pasinaudoti tokia pačia, kaip „Engie“ apmokestinimo tvarka, pačios savaime šios aplinkybės nepakanka pripažinti, kad „Engie“ suteiktas pranašumas nebuvo akivaizdžiai atrankus.

kiekviena įmonė

kai kurie ūkio subjektas

279

| (276) | Bet kuriuo atveju Komisija mano, kad, priešingai, nei tvirtina Liuksemburgas ir „Engie“, tarp dviejų Liuksemburge reziduojančių subjektų tiesioginę ZORA tipo priemonę naudojanti grupė negalėtų pasinaudoti tokia pat apmokestinimo tvarka, kokia buvo taikoma „Engie“. |
| --- | --- |

(276)

Bet kuriuo atveju Komisija mano, kad, priešingai, nei tvirtina Liuksemburgas ir „Engie“, tarp dviejų Liuksemburge reziduojančių subjektų tiesioginę ZORA tipo priemonę naudojanti grupė negalėtų pasinaudoti tokia pat apmokestinimo tvarka, kokia buvo taikoma „Engie“.

| (277) | Iš tiesų, šiuos faktus patvirtina Liuksemburgo pateiktos mokesčių deklaracijos, kuriose matyti, kad ZORA priemonės apmokestinimo tvarka atitinka bet kurios priemonės, kuri nėra kapitalo dalys apmokestinimo tvarką (280): kiekvienais metais patronuojamosios bendrovės įtraukė į savo apskaitą atidėjinius ZORA prieaugiui išmokėti ateityje ir pripažino juos atskaitytinomis išlaidomis (281), o konvertavimo metu bendrovė „LNG Luxembourg“ ZORA prieaugį savo apskaitoje pripažino apmokestinamosiomis pajamomis (282). |
| --- | --- |

(277)

Iš tiesų, šiuos faktus patvirtina Liuksemburgo pateiktos mokesčių deklaracijos, kuriose matyti, kad ZORA priemonės apmokestinimo tvarka atitinka bet kurios priemonės, kuri nėra kapitalo dalys apmokestinimo tvarką (280): kiekvienais metais patronuojamosios bendrovės įtraukė į savo apskaitą atidėjinius ZORA prieaugiui išmokėti ateityje ir pripažino juos atskaitytinomis išlaidomis (281), o konvertavimo metu bendrovė „LNG Luxembourg“ ZORA prieaugį savo apskaitoje pripažino apmokestinamosiomis pajamomis (282).

280

281

282

| (278) | Kitaip tariant, kaip ir kitų priemonių, kurios nėra kapitalo dalys, atveju, su ZORA priemonėmis susijusio atlygio išmokėjimas (būtent, ZORA prieaugio konvertavimas) neturi sumažinti bendrų grupės apmokestinamųjų pajamų Liuksemburge apmokestinamųjų pajamų iki išmokėjimo atžvilgiu (283). |
| --- | --- |

(278)

Kitaip tariant, kaip ir kitų priemonių, kurios nėra kapitalo dalys, atveju, su ZORA priemonėmis susijusio atlygio išmokėjimas (būtent, ZORA prieaugio konvertavimas) neturi sumažinti bendrų grupės apmokestinamųjų pajamų Liuksemburge apmokestinamųjų pajamų iki išmokėjimo atžvilgiu (283).

283

| (279) | Liuksemburgas teigia (284), kad konvertavus tiesioginę ZORA priemonę, išmokėjus atlygį gautas pelnas, būtent, ZORA prieaugio konvertavimas, nebus apmokestintas skolintojo lygmeniu, jei jis pasirinks taikyti specialią LIR 22a straipsnyje numatytą sistemą. Remiantis šia nuostata, konvertavus paskolą į bendrovės kapitalo dalis negaunamas kapitalo prieaugis, todėl konvertavimo momentu nereikia mokėti jokio pelno mokesčio, kaip ir yra „Engie“ įgyvendintose struktūrose. |
| --- | --- |

(279)

Liuksemburgas teigia (284), kad konvertavus tiesioginę ZORA priemonę, išmokėjus atlygį gautas pelnas, būtent, ZORA prieaugio konvertavimas, nebus apmokestintas skolintojo lygmeniu, jei jis pasirinks taikyti specialią LIR 22a straipsnyje numatytą sistemą. Remiantis šia nuostata, konvertavus paskolą į bendrovės kapitalo dalis negaunamas kapitalo prieaugis, todėl konvertavimo momentu nereikia mokėti jokio pelno mokesčio, kaip ir yra „Engie“ įgyvendintose struktūrose.

284

| (280) | Komisija atmeta šį argumentą. LIR 22a straipsnis negali nulemti į akcijas konvertuoto ZORA prieaugio neapmokestinimo. Pirma, dėl to, kad LIR 22a straipsnis negali būti taikomas ZORA prieaugiui, antra, dėl to, kad net jei jis ir galėtų būti taikomas, jis visam laikui neatleistų ZORA prieaugio nuo neapmokestinimo gavėjo lygmeniu. |
| --- | --- |

(280)

Komisija atmeta šį argumentą. LIR 22a straipsnis negali nulemti į akcijas konvertuoto ZORA prieaugio neapmokestinimo. Pirma, dėl to, kad LIR 22a straipsnis negali būti taikomas ZORA prieaugiui, antra, dėl to, kad net jei jis ir galėtų būti taikomas, jis visam laikui neatleistų ZORA prieaugio nuo neapmokestinimo gavėjo lygmeniu.

| (281) | Iš tiesų, ZORA prieaugiui LIR 22a straipsnis negali būti taikomas. Ši nuostata aiškiai atskiria konvertavus finansavimo priemonę į akcijas gautą kapitalo prieaugį ir atlygį už šią priemonę iki jos konvertavimo ir aiškiai nustato, kad pastarasis negali būti neapmokestintas pagal LIR 22a straipsnį. „[k]onvertuojant konvertuojamą teisę kapitalizuoti suteikiančią paskolą, su einamųjų veiklos metų laikotarpiu prieš konvertavimą susijusios kapitalizuotos palūkanos yra apmokestinamos konvertavimo momentu (285). Sąvokos „konvertuojama teisę kapitalizuoti suteikianti paskola“ ir „kapitalizuotos palūkanos“ įstatyme neapibrėžtos. Tačiau Liuksemburgas teigia, kad ZORA priemonės yra konvertuojamos paskolos. Be to, ZORA prieaugis nėra išmokamas kasmet, tačiau prijungiamos prie ZORA emisijos kainos tik konvertavimo momentu, siekiant nustatyti į akcijas konvertuojamą sumą. Nėra jokios skirtumo tarp „kapitalizuotų palūkanų“, kurios būtų konvertuotos į akcijas paskolos konvertavimo momentu, ir ZORA prieaugio. Todėl konvertuojant dalis naujai išleistų ZORA prieaugį atitinkančių akcijų turi būti apmokestinamos ir turėtų būti įtrauktos į gavėjo apmokestinamąsias pajamas. |
| --- | --- |

(281)

Iš tiesų, ZORA prieaugiui LIR 22a straipsnis negali būti taikomas. Ši nuostata aiškiai atskiria konvertavus finansavimo priemonę į akcijas gautą kapitalo prieaugį ir atlygį už šią priemonę iki jos konvertavimo ir aiškiai nustato, kad pastarasis negali būti neapmokestintas pagal LIR 22a straipsnį. „[k]onvertuojant konvertuojamą teisę kapitalizuoti suteikiančią paskolą, su einamųjų veiklos metų laikotarpiu prieš konvertavimą susijusios kapitalizuotos palūkanos yra apmokestinamos konvertavimo momentu (285). Sąvokos „konvertuojama teisę kapitalizuoti suteikianti paskola“ ir „kapitalizuotos palūkanos“ įstatyme neapibrėžtos. Tačiau Liuksemburgas teigia, kad ZORA priemonės yra konvertuojamos paskolos. Be to, ZORA prieaugis nėra išmokamas kasmet, tačiau prijungiamos prie ZORA emisijos kainos tik konvertavimo momentu, siekiant nustatyti į akcijas konvertuojamą sumą. Nėra jokios skirtumo tarp „kapitalizuotų palūkanų“, kurios būtų konvertuotos į akcijas paskolos konvertavimo momentu, ir ZORA prieaugio. Todėl konvertuojant dalis naujai išleistų ZORA prieaugį atitinkančių akcijų turi būti apmokestinamos ir turėtų būti įtrauktos į gavėjo apmokestinamąsias pajamas.

yra apmokestinamos konvertavimo momentu

285

turi būti apmokestinamos

| (282) | Todėl šioje byloje teoriškai neapmokestinimas pagal LIR 22a straipsnį gali būti taikomas tik nominalios ZORA vertės akcijoms, tačiau ne ZORA prieaugį atitinkančioms akcijoms, kurias reikia tiesiogiai įtraukti į gavėjo apmokestinamąsias pajamas. |
| --- | --- |

(282)

Todėl šioje byloje teoriškai neapmokestinimas pagal LIR 22a straipsnį gali būti taikomas tik nominalios ZORA vertės akcijoms, tačiau ne ZORA prieaugį atitinkančioms akcijoms, kurias reikia tiesiogiai įtraukti į gavėjo apmokestinamąsias pajamas.

tik nominalios ZORA vertės akcijoms

| (283) | Be to, net jei LIR 22a straipsnį būtų galima taikyti ZORA prieaugiui, dėl tokios aplinkybės šios pajamos nebūtų neapmokestintos visam laikui. Iš tiesų, iš LIR 22a straipsnio ketvirtos pastraipos formuluotės aiškiai matyti, kad ši nuostata yra tik
  „apmokestinimo atidėjimas“
   (286). Tai, kad juo nesiekiama supaprastinti neapmokestinimo, kaip tai teigia Liuksemburgas ir „Engie“, aiškiai patvirtino Liuksemburgo mokesčių administratorius 2002 m. lapkričio 27 d. aplinkraštyje dėl šios nuostatos taikymo (toliau – 22a aplinkraštis) (287). Šiame aplinkraštyje išaiškinta, kad konvertavus gautas kapitalo prieaugis gali būti tik perkeltas į mainais gautą turtą (šiuo atveju akcijas), tačiau iš esmės turės būti apmokestintas jį vėliau realizavus (288). |
| --- | --- |

(283)

Be to, net jei LIR 22a straipsnį būtų galima taikyti ZORA prieaugiui, dėl tokios aplinkybės šios pajamos nebūtų neapmokestintos visam laikui. Iš tiesų, iš LIR 22a straipsnio ketvirtos pastraipos formuluotės aiškiai matyti, kad ši nuostata yra tik
  „apmokestinimo atidėjimas“
   (286). Tai, kad juo nesiekiama supaprastinti neapmokestinimo, kaip tai teigia Liuksemburgas ir „Engie“, aiškiai patvirtino Liuksemburgo mokesčių administratorius 2002 m. lapkričio 27 d. aplinkraštyje dėl šios nuostatos taikymo (toliau – 22a aplinkraštis) (287). Šiame aplinkraštyje išaiškinta, kad konvertavus gautas kapitalo prieaugis gali būti tik perkeltas į mainais gautą turtą (šiuo atveju akcijas), tačiau iš esmės turės būti apmokestintas jį vėliau realizavus (288).

„apmokestinimo atidėjimas“

286

287

288

| (284) | Apibendrinant galima daryti išvadą, kad Komisija įrodė, kad ginčijamais mokesčių sprendimais „Engie“ suteiktu pranašumu nebūtų galėjusios pasinaudoti kitos įmonės, kurių teisinė ir faktinė padėtis mokesčių sistemos tikslo atžvilgiu yra panaši kaip „Engie“. Todėl šis pranašumas turi būti laikomas akivaizdžiai atrankiu. Šiai išvadai įtakos neturi ir faktas, kad iš principo „Engie“ įgyvendinta struktūra Liuksemburge yra prieinama bet kuriai įmonių grupei. Remiantis nusistovėjusia teismo praktika, nustatant atrankųjį priemonės pobūdį, lemiamas veiksnys yra tai, kad priemonė nukrypsta nuo bendro atskaitos pagrindo ir lemia diskriminaciją, būtent tai Komisija ir nustatė šiame skirsnyje (289). |
| --- | --- |

(284)

Apibendrinant galima daryti išvadą, kad Komisija įrodė, kad ginčijamais mokesčių sprendimais „Engie“ suteiktu pranašumu nebūtų galėjusios pasinaudoti kitos įmonės, kurių teisinė ir faktinė padėtis mokesčių sistemos tikslo atžvilgiu yra panaši kaip „Engie“. Todėl šis pranašumas turi būti laikomas akivaizdžiai atrankiu. Šiai išvadai įtakos neturi ir faktas, kad iš principo „Engie“ įgyvendinta struktūra Liuksemburge yra prieinama bet kuriai įmonių grupei. Remiantis nusistovėjusia teismo praktika, nustatant atrankųjį priemonės pobūdį, lemiamas veiksnys yra tai, kad priemonė nukrypsta nuo bendro atskaitos pagrindo ir lemia diskriminaciją, būtent tai Komisija ir nustatė šiame skirsnyje (289).

289

6.3.4.   NEPAKANKAMAS PAGRINDIMAS

| (285) | Nei Liuksemburgas, nei „Engie“ nepateikė galimo tokios ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinto bendrovei „Engie“ palankaus režimo pagrindimo. Tuo klausimu Komisija primena, kad būtent valstybė narė turi pasirūpinti pagrindimu. |
| --- | --- |

(285)

Nei Liuksemburgas, nei „Engie“ nepateikė galimo tokios ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinto bendrovei „Engie“ palankaus režimo pagrindimo. Tuo klausimu Komisija primena, kad būtent valstybė narė turi pasirūpinti pagrindimu.

| (286) | Todėl, kadangi Liuksemburgas pagrindimo nepateikė, Komisija privalo daryti išvadą, kad „Engie suteikta mokesčių lengvata negali būti pagrįsta šios sistemos pobūdžiu arba bendrąja struktūra. |
| --- | --- |

(286)

Todėl, kadangi Liuksemburgas pagrindimo nepateikė, Komisija privalo daryti išvadą, kad „Engie suteikta mokesčių lengvata negali būti pagrįsta šios sistemos pobūdžiu arba bendrąja struktūra.

| (287) | Kalbant apie Liuksemburgo galimai pateiksimą pagrindimą, ko jis nepadarė, dėl ekonominio dvigubo apmokestinimo prevencijos, Komisija remiasi savo 6.2.3 skirsnyje pateiktu vertinimu. |
| --- | --- |

(287)

Kalbant apie Liuksemburgo galimai pateiksimą pagrindimą, ko jis nepadarė, dėl ekonominio dvigubo apmokestinimo prevencijos, Komisija remiasi savo 6.2.3 skirsnyje pateiktu vertinimu.

6.3.5.   IŠVADA DĖL ATRANKIOJO PRANAŠUMO GRUPĖS LYGMENIU

| (288) | Atsižvelgdama į tai kas išdėstyta ir neprieštaraudama 6.2.4 skirsnyje pateiktoms išvadoms, Komisija daro išvadą, kad ginčijamais mokesčių sprendimais „Engie“ suteiktas pranašumas yra atrankiojo pobūdžio. |
| --- | --- |

(288)

Atsižvelgdama į tai kas išdėstyta ir neprieštaraudama 6.2.4 skirsnyje pateiktoms išvadoms, Komisija daro išvadą, kad ginčijamais mokesčių sprendimais „Engie“ suteiktas pranašumas yra atrankiojo pobūdžio.

6.4.   NETAIKANT LIUKSEMBURGO MOKESČIŲ NUOSTATŲ DĖL PIKTNAUDŽIAVIMO TEISE („StAnpG“ 6 STRAIPSNIS) SUTEIKTAS ATRANKUSIS PRANAŠUMAS

NETAIKANT LIUKSEMBURGO MOKESČIŲ NUOSTATŲ DĖL PIKTNAUDŽIAVIMO TEISE („StAnpG“ 6 STRAIPSNIS) SUTEIKTAS ATRANKUSIS PRANAŠUMAS

| (289) | Komisija taip pat teigia, kad sprendimo pradėti procedūrą 158 konstatuojamojoje dalyje jos išreikštos abejonės, ar neapmokestindamas grupės Liuksemburgas nenukrypsta nuo savo vidaus taisyklių dėl piktnaudžiavimo teise mokesčių srityje, taip pat nebuvo išsklaidytos. |
| --- | --- |

(289)

Komisija taip pat teigia, kad sprendimo pradėti procedūrą 158 konstatuojamojoje dalyje jos išreikštos abejonės, ar neapmokestindamas grupės Liuksemburgas nenukrypsta nuo savo vidaus taisyklių dėl piktnaudžiavimo teise mokesčių srityje, taip pat nebuvo išsklaidytos.

| (290) | Kaip buvo nustatyta 6.2.1.1 skirsnyje, pamatinė sistema yra Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, kurios tikslas yra apmokestinti visų Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelną. Apmokestinamosios pajamos apskaičiuojamos remiantis apskaitoje pripažintu pelnu. Šis tikslas taikomas visoms Liuksemburge turinčioms mokėti pelno mokestį bendrovėms rezidentėms. |
| --- | --- |

(290)

Kaip buvo nustatyta 6.2.1.1 skirsnyje, pamatinė sistema yra Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, kurios tikslas yra apmokestinti visų Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelną. Apmokestinamosios pajamos apskaičiuojamos remiantis apskaitoje pripažintu pelnu. Šis tikslas taikomas visoms Liuksemburge turinčioms mokėti pelno mokestį bendrovėms rezidentėms.

| (291) | Kovos su piktnaudžiavimu teise mokesčių nuostatas sudaro taisyklės, neleidžiančios mokesčių mokėtojams išvengti pagrindinio pamatinės sistemos tikslo, būtent bendrovių pelno apmokestinimo. Taigi, dera pripažinti, kad šios taisyklės yra sudedamoji pamatinės sistemos dalis, kadangi jos užtikrina sistemos vidaus nuoseklumą ir jų paskirtis yra siekti pagrindinių sistemos tikslų. |
| --- | --- |

(291)

Kovos su piktnaudžiavimu teise mokesčių nuostatas sudaro taisyklės, neleidžiančios mokesčių mokėtojams išvengti pagrindinio pamatinės sistemos tikslo, būtent bendrovių pelno apmokestinimo. Taigi, dera pripažinti, kad šios taisyklės yra sudedamoji pamatinės sistemos dalis, kadangi jos užtikrina sistemos vidaus nuoseklumą ir jų paskirtis yra siekti pagrindinių sistemos tikslų.

6.4.1.   KOVOS SU PIKTNAUDŽIAVIMU MOKESČIŲ NUOSTATŲ TAIKYMO SĄLYGOS

| (292) | „StAnpG“ 6 straipsniu draudžiama vengti mokesčių ir sumažinti mokesčio dydį piktnaudžiaujant teisinėmis formomis ar teisiniais veiksmais, kurie civilinės teisės požiūriu yra teisėti. Remiantis šia nuostata, jei sandoriui naudojama teisinė forma ar teisiniai veiksmai nėra tinkami jo esmei, pelno mokesčio dydis turi būti nustatytas atsižvelgiant į sandorio esmę, lyg jis būtų sudarytas naudojant tinkamą teisinę formą (290). Liuksemburgas teigia, kad ši nuostata leidžia mokesčių administratoriui atmesti vien tik mokesčių tikslų siekiančias o ne ekonominiais sumetimais pagrįstas teisines struktūras ar veiksmus, tačiau neapriboti mokesčių mokėtojų pasirinkimo (291). |
| --- | --- |

(292)

„StAnpG“ 6 straipsniu draudžiama vengti mokesčių ir sumažinti mokesčio dydį piktnaudžiaujant teisinėmis formomis ar teisiniais veiksmais, kurie civilinės teisės požiūriu yra teisėti. Remiantis šia nuostata, jei sandoriui naudojama teisinė forma ar teisiniai veiksmai nėra tinkami jo esmei, pelno mokesčio dydis turi būti nustatytas atsižvelgiant į sandorio esmę, lyg jis būtų sudarytas naudojant tinkamą teisinę formą (290). Liuksemburgas teigia, kad ši nuostata leidžia mokesčių administratoriui atmesti vien tik mokesčių tikslų siekiančias o ne ekonominiais sumetimais pagrįstas teisines struktūras ar veiksmus, tačiau neapriboti mokesčių mokėtojų pasirinkimo (291).

290

291

| (293) | Remiantis 1989 m. rugpjūčio 21 d. tarnybiniu raštu (toliau –1989 m. tarnybinis raštas) (292), „StAnpG“ 6 straipsnis taikomas visoms mokesčių procedūroms, taip pat ir Liuksemburgo mokesčių administratoriaus priimamiems išankstiniams mokesčių sprendimams. Kai Liuksemburgo mokesčių administratorius priima tokį sprendimą, jis turi įsitikinti kad mokesčių mokėtojo mokesčių sprendimo prašyme aprašyta struktūra ir (arba) sandoris nepiktnaudžiauja teise pagal „StAnpG“ 6 straipsnį. Tai reiškia, kad Liuksemburgo mokesčių institucijos neturėtų priimti privalomų sprendimų, tokių kaip išankstiniai mokesčių sprendimai, kai pagrindinė priežastis, dėl kurios mokesčių mokėtojas prašo priimti tokį sprendimą yra mokesčių lengvata (293). 1989 m. tarnybiniu raštu taip pat patvirtinama, kad prieš priimdamas išankstinį mokesčių sprendimą, Liuksemburgo mokesčių administratorius privalo atmesti piktnaudžiavimo teise galimybę (294). |
| --- | --- |

(293)

Remiantis 1989 m. rugpjūčio 21 d. tarnybiniu raštu (toliau –1989 m. tarnybinis raštas) (292), „StAnpG“ 6 straipsnis taikomas visoms mokesčių procedūroms, taip pat ir Liuksemburgo mokesčių administratoriaus priimamiems išankstiniams mokesčių sprendimams. Kai Liuksemburgo mokesčių administratorius priima tokį sprendimą, jis turi įsitikinti kad mokesčių mokėtojo mokesčių sprendimo prašyme aprašyta struktūra ir (arba) sandoris nepiktnaudžiauja teise pagal „StAnpG“ 6 straipsnį. Tai reiškia, kad Liuksemburgo mokesčių institucijos neturėtų priimti privalomų sprendimų, tokių kaip išankstiniai mokesčių sprendimai, kai pagrindinė priežastis, dėl kurios mokesčių mokėtojas prašo priimti tokį sprendimą yra mokesčių lengvata (293). 1989 m. tarnybiniu raštu taip pat patvirtinama, kad prieš priimdamas išankstinį mokesčių sprendimą, Liuksemburgo mokesčių administratorius privalo atmesti piktnaudžiavimo teise galimybę (294).

292

293

294

| (294) | Liuksemburgas teigia, kad remiantis atitinkama teismų praktika, tam, kad būtų pripažinta jog priemonė piktnaudžiauja teise, ji turi tenkinti keturias sąlygas: i) mokesčių mokėtojas naudoja privatinės teisės formas ir institucijas; ii) viso ar dalinio bet kokios rūšie mokesčio, kurį įprastomis aplinkybėmis mokesčių mokėtojas turėtų mokėti, išvengimas; iii) mokesčių mokėtojas naudoja netinkamą teisinį būdą; ir iv) nėra kitų, su mokesčiais nesusijusių priežasčių, dėl kurių mokesčių mokėtojas pasirinko šį teisinį būdą (295). |
| --- | --- |

(294)

Liuksemburgas teigia, kad remiantis atitinkama teismų praktika, tam, kad būtų pripažinta jog priemonė piktnaudžiauja teise, ji turi tenkinti keturias sąlygas: i) mokesčių mokėtojas naudoja privatinės teisės formas ir institucijas; ii) viso ar dalinio bet kokios rūšie mokesčio, kurį įprastomis aplinkybėmis mokesčių mokėtojas turėtų mokėti, išvengimas; iii) mokesčių mokėtojas naudoja netinkamą teisinį būdą; ir iv) nėra kitų, su mokesčiais nesusijusių priežasčių, dėl kurių mokesčių mokėtojas pasirinko šį teisinį būdą (295).

295

| (295) | Pirmasis kriterijus reikalauja, kad mokesčių mokėtojo sudarytoje konkretaus sandorio struktūroje būtų naudojamos privatinės teisės formos arba institucijos („Formen und Gestaltungsmöglichkeiten des bürgerlichen Rechts“). Nei „StAnpG“ 6 straipsnyje, nei teismų praktikoje tiksliai nenustatomos esminės privatinės teisės formų ir institucijų nuostatos, tačiau aišku, kad jos turėtų būti apibrėžtos kaip bet kuris su viešąja teise nesusijęs teisinis būdas. Todėl bendrovės įsteigimas ir finansavimo sutarčių vykdymas grupės viduje turi būti vertinami kaip mokesčių mokėtojo naudojamos privatinės teisės formos ar institucijos (296). |
| --- | --- |

(295)

Pirmasis kriterijus reikalauja, kad mokesčių mokėtojo sudarytoje konkretaus sandorio struktūroje būtų naudojamos privatinės teisės formos arba institucijos („Formen und Gestaltungsmöglichkeiten des bürgerlichen Rechts“). Nei „StAnpG“ 6 straipsnyje, nei teismų praktikoje tiksliai nenustatomos esminės privatinės teisės formų ir institucijų nuostatos, tačiau aišku, kad jos turėtų būti apibrėžtos kaip bet kuris su viešąja teise nesusijęs teisinis būdas. Todėl bendrovės įsteigimas ir finansavimo sutarčių vykdymas grupės viduje turi būti vertinami kaip mokesčių mokėtojo naudojamos privatinės teisės formos ar institucijos (296).

Formen und Gestaltungsmöglichkeiten des bürgerlichen Rechts

296

| (296) | Antrasis kriterijus reikalauja, kad piktnaudžiauti leidžianti struktūra leistų mokesčių mokėtojui susimažinti savo mokesčių naštą („Minderung der Steuerpflicht“) išvengiant mokesčių, pasinaudojant atleidimu nuo mokesčių ar sumažinant apmokestinamąsias išlaidas (297). |
| --- | --- |

(296)

Antrasis kriterijus reikalauja, kad piktnaudžiauti leidžianti struktūra leistų mokesčių mokėtojui susimažinti savo mokesčių naštą („Minderung der Steuerpflicht“) išvengiant mokesčių, pasinaudojant atleidimu nuo mokesčių ar sumažinant apmokestinamąsias išlaidas (297).

Minderung der Steuerpflicht

297

| (297) | Trečiasis kriterijus reikalauja, kad galimai piktnaudžiaujamoje struktūroje mokesčių mokėtojas naudotų „netinkamą“ teisinį būdą („unangemessene rechtliche Gestaltung“). Liuksemburgas teigia (298), kad tai reiškia, jog pasirinktas būdas turi leisti mokesčių mokėtojui pasiekti mokesčių poveikį, kuris negali atitikti teisės aktų leidėjo ketinimų (299). Liuksemburgo manymu, tam, kad būtų tenkinama ši sąlyga, reikia, kad siekiamo ekonominio rezultato būtų galima pasiekti mažiausiai dviem būdais, kurių vienas būtų tinkamas. Netinkamo būdo naudojimas turi leisti sumokėti mažiau mokesčių, ko nebūtų galima pasiekti naudojant kurį nors tinkamą būdą. |
| --- | --- |

(297)

Trečiasis kriterijus reikalauja, kad galimai piktnaudžiaujamoje struktūroje mokesčių mokėtojas naudotų „netinkamą“ teisinį būdą („unangemessene rechtliche Gestaltung“). Liuksemburgas teigia (298), kad tai reiškia, jog pasirinktas būdas turi leisti mokesčių mokėtojui pasiekti mokesčių poveikį, kuris negali atitikti teisės aktų leidėjo ketinimų (299). Liuksemburgo manymu, tam, kad būtų tenkinama ši sąlyga, reikia, kad siekiamo ekonominio rezultato būtų galima pasiekti mažiausiai dviem būdais, kurių vienas būtų tinkamas. Netinkamo būdo naudojimas turi leisti sumokėti mažiau mokesčių, ko nebūtų galima pasiekti naudojant kurį nors tinkamą būdą.

unangemessene rechtliche Gestaltung

298

299

| (298) | Ketvirtasis kriterijus yra kitų su mokesčiais nesusijusių priežasčių, dėl kurių mokesčių mokėtojas pasirinko šį teisinį būdą sandorio ar struktūros ekonominiams tikslams pasiekti, nebuvimas. Liuksemburgas teigia (300), kad teismų praktika rodo, jog su mokesčiais nesusijusios priežastys, tokios kaip ekonominės priežastys turi būti realios ir suteikti mokesčių mokėtojui pakankamai naudos (301). Tokių ekonominių priežasčių pakanka, kad nebūtų taikomos kovos su piktnaudžiavimu nuostatos. |
| --- | --- |

(298)

Ketvirtasis kriterijus yra kitų su mokesčiais nesusijusių priežasčių, dėl kurių mokesčių mokėtojas pasirinko šį teisinį būdą sandorio ar struktūros ekonominiams tikslams pasiekti, nebuvimas. Liuksemburgas teigia (300), kad teismų praktika rodo, jog su mokesčiais nesusijusios priežastys, tokios kaip ekonominės priežastys turi būti realios ir suteikti mokesčių mokėtojui pakankamai naudos (301). Tokių ekonominių priežasčių pakanka, kad nebūtų taikomos kovos su piktnaudžiavimu nuostatos.

300

301

6.4.2.   TAIKYMAS ŠIOS BYLOS APLINKYBĖMS

| (299) | Remdamasi Liuksemburgo pateikta informacija, Komisija daro išvadą, kad Liuksemburgo mokesčių administratorius neturėjo priimti ginčijamų mokesčių sprendimų, kadangi, pagal „StAnpG“ 6 straipsnį, „Engie“ įgyvendindama savo struktūras piktnaudžiavo. |
| --- | --- |

(299)

Remdamasi Liuksemburgo pateikta informacija, Komisija daro išvadą, kad Liuksemburgo mokesčių administratorius neturėjo priimti ginčijamų mokesčių sprendimų, kadangi, pagal „StAnpG“ 6 straipsnį, „Engie“ įgyvendindama savo struktūras piktnaudžiavo.

| (300) | Iš tiesų, mokesčių sprendimo prašymuose „Engie“ nurodyti sandoriai atitinka 6.4.1 skirsnyje aprašytas sąlygas, būtinas „StAnpG“ 6 straipsniui taikyti. |
| --- | --- |

(300)

Iš tiesų, mokesčių sprendimo prašymuose „Engie“ nurodyti sandoriai atitinka 6.4.1 skirsnyje aprašytas sąlygas, būtinas „StAnpG“ 6 straipsniui taikyti.

6.4.2.1.   
  Mokesčių mokėtojo naudojamos privatinės teisės formos ir institucijos

Mokesčių mokėtojo naudojamos privatinės teisės formos ir institucijos

| (301) | Neprieštaraujama, kad „Engie“ naudojo privatinės teisės formas ar institucijas ginčijamuose mokesčių sprendimuose aprašytoms struktūroms įgyvendinti: išankstines sutartis ir konvertuojamąsias paskolas, tokias kaip ZORA. Todėl pirmasis „StAnpG“ 6 straipsnio taikymo kriterijus yra tenkinamas. |
| --- | --- |

(301)

Neprieštaraujama, kad „Engie“ naudojo privatinės teisės formas ar institucijas ginčijamuose mokesčių sprendimuose aprašytoms struktūroms įgyvendinti: išankstines sutartis ir konvertuojamąsias paskolas, tokias kaip ZORA. Todėl pirmasis „StAnpG“ 6 straipsnio taikymo kriterijus yra tenkinamas.

6.4.2.2.   
  Mokesčių naštos sumažinimas

Mokesčių naštos sumažinimas

| (302) | Akivaizdu, kaip buvo nustatyta 6.2.1, 6.2.2 ir 6.3.3 skirsniuose, kad ginčijami mokesčių sprendimai leido „Engie“ apčiuopiamai sumažinti savo mokesčių Liuksemburge naštą grupės lygmeniu, kadangi patronuojamosioms bendrovėms perduotų verslų (SGD verslo ir iždo finansavimo ir valdymo verslo) uždirbtas pelnas yra visiškai neapmokestintas. Antrasis kriterijus, kuriuo remiantis galima konstatuoti, kad buvo piktnaudžiaujama teise, taip pat tenkinamas. |
| --- | --- |

(302)

Akivaizdu, kaip buvo nustatyta 6.2.1, 6.2.2 ir 6.3.3 skirsniuose, kad ginčijami mokesčių sprendimai leido „Engie“ apčiuopiamai sumažinti savo mokesčių Liuksemburge naštą grupės lygmeniu, kadangi patronuojamosioms bendrovėms perduotų verslų (SGD verslo ir iždo finansavimo ir valdymo verslo) uždirbtas pelnas yra visiškai neapmokestintas. Antrasis kriterijus, kuriuo remiantis galima konstatuoti, kad buvo piktnaudžiaujama teise, taip pat tenkinamas.

6.4.2.3.   
  Netinkamo teisinio būdo naudojimas

Netinkamo teisinio būdo naudojimas

| (303) | Remiantis trečiuoju kriterijumi, pirma, turi būti nustatytas ekonominis tikslas, kurio siekiama ginčijamu sandoriu. Tik po šio etapo galima nustatyti, ar to tikslo galima pasiekti kitu nei mokesnių mokėtojo pasirinktas būdu. Antra, būtina nustatyti, ar mokesčių mokėtojo pasirinktas būdas yra netinkamas, t. y. ar jis leidžia sumažinti pelno mokestį, kas neatitinka teisės aktų leidėjo ketinimų ir ko nebūtų buvę galima pasiekti naudojant tinkamą būdą. |
| --- | --- |

(303)

Remiantis trečiuoju kriterijumi, pirma, turi būti nustatytas ekonominis tikslas, kurio siekiama ginčijamu sandoriu. Tik po šio etapo galima nustatyti, ar to tikslo galima pasiekti kitu nei mokesnių mokėtojo pasirinktas būdu. Antra, būtina nustatyti, ar mokesčių mokėtojo pasirinktas būdas yra netinkamas, t. y. ar jis leidžia sumažinti pelno mokestį, kas neatitinka teisės aktų leidėjo ketinimų ir ko nebūtų buvę galima pasiekti naudojant tinkamą būdą.

| (304) | Šioje byloje akivaizdu, kad, pirma, ekonominis rezultatas, kurio siekė „Engie“ ginčijamuose mokesčių sprendimuose aprašytomis struktūromis, yra patronuojamųjų bendrovių SGD verslo ir iždo finansavimo ir valdymo verslo įsigijimo finansavimas. Taip pat nėra paneigta, kad šio ekonominio tikslo galima pasiekti ir kitomis priemonėmis: nuosavų lėšų ar paskolų tarp patronuojamųjų įmonių ir kontroliuojančiųjų bendrovių priemonėmis (302). |
| --- | --- |

(304)

Šioje byloje akivaizdu, kad, pirma, ekonominis rezultatas, kurio siekė „Engie“ ginčijamuose mokesčių sprendimuose aprašytomis struktūromis, yra patronuojamųjų bendrovių SGD verslo ir iždo finansavimo ir valdymo verslo įsigijimo finansavimas. Taip pat nėra paneigta, kad šio ekonominio tikslo galima pasiekti ir kitomis priemonėmis: nuosavų lėšų ar paskolų tarp patronuojamųjų įmonių ir kontroliuojančiųjų bendrovių priemonėmis (302).

302

| (305) | Taigi, kaip Komisija išaiškino 6.2 ir 6.3 skirsniuose, dėl „Engie“ įgyvendintų struktūrų buvo neapmokestintas beveik visas patronuojamųjų bendrovių Liuksemburge uždirbtas pelnas. Šis rezultatas neatitinka pagrindinio Liuksemburge pelno mokesčio sistemos tikslo, kuris yra apmokestinti Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelną. Todėl toks poveikis neatitinka teisės aktų leidėjo ketinimų. Be to, tokio poveikio nebūtų buvę galima pasiekti, jei verslo perdavimas patronuojamosioms bendrovėms būtų finansuotas nuosavų lėšų arba paskolų priemonėmis. Todėl „Engie“ įgyvendintos struktūros nėra tinkamas teisinis būdas finansuoti verslo perdavimą patronuojamosioms bendrovėms. |
| --- | --- |

(305)

Taigi, kaip Komisija išaiškino 6.2 ir 6.3 skirsniuose, dėl „Engie“ įgyvendintų struktūrų buvo neapmokestintas beveik visas patronuojamųjų bendrovių Liuksemburge uždirbtas pelnas. Šis rezultatas neatitinka pagrindinio Liuksemburge pelno mokesčio sistemos tikslo, kuris yra apmokestinti Liuksemburge turinčių mokėti pelno mokestį bendrovių pelną. Todėl toks poveikis neatitinka teisės aktų leidėjo ketinimų. Be to, tokio poveikio nebūtų buvę galima pasiekti, jei verslo perdavimas patronuojamosioms bendrovėms būtų finansuotas nuosavų lėšų arba paskolų priemonėmis. Todėl „Engie“ įgyvendintos struktūros nėra tinkamas teisinis būdas finansuoti verslo perdavimą patronuojamosioms bendrovėms.

6.4.2.4.   
  Nepakankamos su mokesčiais nesusijusios priežastys

Nepakankamos su mokesčiais nesusijusios priežastys

| (306) | Galiausiai, Komisija negalėjo nustatyti net menkiausios realios ekonominės, pakankamai ekonominės naudos duodančios priežasties, kurios pakaktų pagrįsti sudėtingas „Engie“ sukurtas struktūras, išskyrus gerokai mažesnį pelno mokestį. |
| --- | --- |

(306)

Galiausiai, Komisija negalėjo nustatyti net menkiausios realios ekonominės, pakankamai ekonominės naudos duodančios priežasties, kurios pakaktų pagrįsti sudėtingas „Engie“ sukurtas struktūras, išskyrus gerokai mažesnį pelno mokestį.

| (307) | Liuksemburgas teigia (303), kad išankstinėmis sutartimis ir ZORA priemonėmis sukurtos struktūros buvo būtinos finansuoti patronuojamųjų bendrovių verslų įsigijimą. Šis tvirtinimas neteisingas. Iš tiesų, kaip matyti iš ginčijamų mokesčių sprendimų, kontroliuojančiosios bendrovės suteikė finansavimą skolintojams, o šie tą pačią dieną suteikė finansavimą patronuojamosioms bendrovėms. Kitaip tariant, būtent kontroliuojančiosios bendrovės suteikė patronuojamosioms bendrovėms finansavimą, reikalingą turtui įsigyti. |
| --- | --- |

(307)

Liuksemburgas teigia (303), kad išankstinėmis sutartimis ir ZORA priemonėmis sukurtos struktūros buvo būtinos finansuoti patronuojamųjų bendrovių verslų įsigijimą. Šis tvirtinimas neteisingas. Iš tiesų, kaip matyti iš ginčijamų mokesčių sprendimų, kontroliuojančiosios bendrovės suteikė finansavimą skolintojams, o šie tą pačią dieną suteikė finansavimą patronuojamosioms bendrovėms. Kitaip tariant, būtent kontroliuojančiosios bendrovės suteikė patronuojamosioms bendrovėms finansavimą, reikalingą turtui įsigyti.

303

| (308) | Komisija atkreipia dėmesį, kad LNG perdavimo sutartyje ir GSTM perdavimo pasiūlymo sutartyje jau buvo įtrauktos nuostatos dėl veiklos perdavimo finansavimo. LNG perdavimo sutartyje nurodyta, kad mainais už gautą turtą bendrovė „LNG Supply“ turėjo išduoti bendrovei „LNG Trading“ nominalios ZORA paskolos sumos dydžio vekselius (304). GSTM perdavimo pasiūlyme taip pat nurodyta, kad bendrovė CEF perduoda verslo sektorių mainais už GSTM išduotą vekselį (305). Šios nuostatos rodo, kad kontroliuojančiosios bendrovės jau finansavo turto perdavimą skolinimo priemonėmis. Kitaip tariant, išankstinės sutartys ir ZORA priemonės buvo visiškai viena kitą dubliuojančios struktūros, pakeičiančios tarp kontroliuojančiųjų ir patronuojamųjų bendrovių egzistuojančius tiesioginių paskolų sandorius (306). Skolintojų, kaip paprasčiausių tarpininkų, funkcija, neturint galimybės gauti net mažiausio pelno, patvirtina, kad jų dalyvavimas neturi jokios kitos ekonominės priežasties, tik sumažinti pelno mokestį. |
| --- | --- |

(308)

Komisija atkreipia dėmesį, kad LNG perdavimo sutartyje ir GSTM perdavimo pasiūlymo sutartyje jau buvo įtrauktos nuostatos dėl veiklos perdavimo finansavimo. LNG perdavimo sutartyje nurodyta, kad mainais už gautą turtą bendrovė „LNG Supply“ turėjo išduoti bendrovei „LNG Trading“ nominalios ZORA paskolos sumos dydžio vekselius (304). GSTM perdavimo pasiūlyme taip pat nurodyta, kad bendrovė CEF perduoda verslo sektorių mainais už GSTM išduotą vekselį (305). Šios nuostatos rodo, kad kontroliuojančiosios bendrovės jau finansavo turto perdavimą skolinimo priemonėmis. Kitaip tariant, išankstinės sutartys ir ZORA priemonės buvo visiškai viena kitą dubliuojančios struktūros, pakeičiančios tarp kontroliuojančiųjų ir patronuojamųjų bendrovių egzistuojančius tiesioginių paskolų sandorius (306). Skolintojų, kaip paprasčiausių tarpininkų, funkcija, neturint galimybės gauti net mažiausio pelno, patvirtina, kad jų dalyvavimas neturi jokios kitos ekonominės priežasties, tik sumažinti pelno mokestį.

304

305

306

| (309) | Liuksemburgas taip pat teigia, kad sudėtingos „Engie“ įgyvendintos struktūros suteikia daugiau lankstumo ir leidžia jai finansuoti įsigytą verslą apribojant patronuojamųjų bendrovių rizikos pobūdį. Šis argumentas taip pat neteisingas. Iš tiesų, to paties tikslo būtų galima pasiekti tiesiogine patronuojamųjų bendrovių akcijų emisija kontroliuojančiosioms bendrovėms. Tiesioginis nuosavų lėšų sandoris tarp kontroliuojančiųjų ir patronuojamųjų bendrovių užtikrina patronuojamosioms bendrovėms tą pačią apsaugą kaip ir „Engie“ sukurta paini struktūra. „Engie“ sukurta struktūra gali padengti ZORA priemonių nominalios sumos dydžio nuostolius. Jei nuostoliai didesni už ZORA priemonių nominalią sumą, jie turėtų pasekmių patronuojamųjų bendrovių kapitalui. ZORA nominalios sumos dydžio kapitalo injekcijos atveju patronuojamosios bendrovės turėtų tokį patį kapitalo rezervą, kurį išnaudojus nuostoliai darytų įtaką jų įstatiniam kapitalui. Be to, Komisija atmeta argumentą, kad lankstumas gali padidėti atsiradus papildomam lygmeniui (skolintojams) ir vietoje tiesioginių kapitalo injekcijų naudojant sudėtines finansines priemones (ZORA ir išankstines sutartis). Priešingai, tai galėtų grupei kelti papildomą veiklos riziką: pasitelkus tarpines įmones, vietoje didesnio lankstumo sukuriamas administracinis krūvis, kontroliuojančiosioms bendrovėms kyla įvykdymo rizika ir atsiranda sandorio išlaidos. |
| --- | --- |

(309)

Liuksemburgas taip pat teigia, kad sudėtingos „Engie“ įgyvendintos struktūros suteikia daugiau lankstumo ir leidžia jai finansuoti įsigytą verslą apribojant patronuojamųjų bendrovių rizikos pobūdį. Šis argumentas taip pat neteisingas. Iš tiesų, to paties tikslo būtų galima pasiekti tiesiogine patronuojamųjų bendrovių akcijų emisija kontroliuojančiosioms bendrovėms. Tiesioginis nuosavų lėšų sandoris tarp kontroliuojančiųjų ir patronuojamųjų bendrovių užtikrina patronuojamosioms bendrovėms tą pačią apsaugą kaip ir „Engie“ sukurta paini struktūra. „Engie“ sukurta struktūra gali padengti ZORA priemonių nominalios sumos dydžio nuostolius. Jei nuostoliai didesni už ZORA priemonių nominalią sumą, jie turėtų pasekmių patronuojamųjų bendrovių kapitalui. ZORA nominalios sumos dydžio kapitalo injekcijos atveju patronuojamosios bendrovės turėtų tokį patį kapitalo rezervą, kurį išnaudojus nuostoliai darytų įtaką jų įstatiniam kapitalui. Be to, Komisija atmeta argumentą, kad lankstumas gali padidėti atsiradus papildomam lygmeniui (skolintojams) ir vietoje tiesioginių kapitalo injekcijų naudojant sudėtines finansines priemones (ZORA ir išankstines sutartis). Priešingai, tai galėtų grupei kelti papildomą veiklos riziką: pasitelkus tarpines įmones, vietoje didesnio lankstumo sukuriamas administracinis krūvis, kontroliuojančiosioms bendrovėms kyla įvykdymo rizika ir atsiranda sandorio išlaidos.

| (310) | Apibendrinant galima daryti išvadą, kad sudėtingos „Engie“ įgyvendintos struktūros ekonominiu požiūriu galėtų būti laikomos atitinkančiomis tiesioginius finansavimo sandorius tarp kontroliuojančiųjų ir patronuojamųjų bendrovių, kurie gali būti nuosavų lėšų priemonės ar paskolos pavidalo. Nesvarbu, koks pavidalas būtų laikomas ekonominiu požiūriu atitinkančiu sudėtingas „Engie“ įgyvendintas struktūras, jį naudojant pagrindinis pelnas būtų apmokestintas. Tai reiškia, kad bet kuriuo atveju realaus ekonominio motyvo, suteiksiančio „Engie“ pakankamos ekonominės naudos, išskyrus gerokai sumažintą pelno mokestį, dėl kurio „Engie“ turėtų rinktis ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtintas struktūras, nėra. |
| --- | --- |

(310)

Apibendrinant galima daryti išvadą, kad sudėtingos „Engie“ įgyvendintos struktūros ekonominiu požiūriu galėtų būti laikomos atitinkančiomis tiesioginius finansavimo sandorius tarp kontroliuojančiųjų ir patronuojamųjų bendrovių, kurie gali būti nuosavų lėšų priemonės ar paskolos pavidalo. Nesvarbu, koks pavidalas būtų laikomas ekonominiu požiūriu atitinkančiu sudėtingas „Engie“ įgyvendintas struktūras, jį naudojant pagrindinis pelnas būtų apmokestintas. Tai reiškia, kad bet kuriuo atveju realaus ekonominio motyvo, suteiksiančio „Engie“ pakankamos ekonominės naudos, išskyrus gerokai sumažintą pelno mokestį, dėl kurio „Engie“ turėtų rinktis ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtintas struktūras, nėra.

| (311) | Dėl šios priežasties yra tenkinami „StAnpG“ 6 straipsnio kriterijai ir Liuksemburgo mokesčių administratorius turėjo vertinti sudėtingas „Engie“ įgyvendintas struktūras kaip nesąžiningas. Remiantis 1989 m. tarnybiniu raštu, mokesčių administratorius gali priimti išankstinį mokesčių sprendimą tik tuomet, kai pagrindinis jo tikslas nėra gauti mokesčių lengvatą. Todėl, patvirtindamas mokesčių sprendimų prašymus, Liuksemburgo mokesčių administratorius netinkamai taikė teisę ir suteikė „Engie“ pranašumą atleisdamas beveik visą dviejų jos patronuojamųjų bendrovių („LNG Supply“ ir GSTM) Liuksemburge uždirbtą pelną nuo mokesčio (307). |
| --- | --- |

(311)

Dėl šios priežasties yra tenkinami „StAnpG“ 6 straipsnio kriterijai ir Liuksemburgo mokesčių administratorius turėjo vertinti sudėtingas „Engie“ įgyvendintas struktūras kaip nesąžiningas. Remiantis 1989 m. tarnybiniu raštu, mokesčių administratorius gali priimti išankstinį mokesčių sprendimą tik tuomet, kai pagrindinis jo tikslas nėra gauti mokesčių lengvatą. Todėl, patvirtindamas mokesčių sprendimų prašymus, Liuksemburgo mokesčių administratorius netinkamai taikė teisę ir suteikė „Engie“ pranašumą atleisdamas beveik visą dviejų jos patronuojamųjų bendrovių („LNG Supply“ ir GSTM) Liuksemburge uždirbtą pelną nuo mokesčio (307).

307

| (312) | Kadangi ginčijamais mokesčių sprendimais „Engie“ suteiktas pranašumas paremtas netinkamu teisės taikymu ir iš esmės, nėra prieinamas kitoms įmonėms, Komisija iš šių argumentų daro išvadą, kad šis pranašumas yra atrankiojo pobūdžio. |
| --- | --- |

(312)

Kadangi ginčijamais mokesčių sprendimais „Engie“ suteiktas pranašumas paremtas netinkamu teisės taikymu ir iš esmės, nėra prieinamas kitoms įmonėms, Komisija iš šių argumentų daro išvadą, kad šis pranašumas yra atrankiojo pobūdžio.

6.5.   IŠVADA DĖL PAGALBOS BUVIMO

IŠVADA DĖL PAGALBOS BUVIMO

| (313) | Kadangi ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka atitinka visas Sutarties 107 straipsnio 1 dalies sąlygas, turi būti laikoma, kad ji yra valstybės pagalba tos nuostatos prasme. Ta pagalba teikiama sumažinant mokesčius, kuriuos bendrovė „Engie“ paprastai turėtų mokėti vykdydama savo veiklą, todėl turėtų būti laikoma, kad bendrovei „Engie“ teikiama veiklos pagalba. |
| --- | --- |

(313)

Kadangi ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka atitinka visas Sutarties 107 straipsnio 1 dalies sąlygas, turi būti laikoma, kad ji yra valstybės pagalba tos nuostatos prasme. Ta pagalba teikiama sumažinant mokesčius, kuriuos bendrovė „Engie“ paprastai turėtų mokėti vykdydama savo veiklą, todėl turėtų būti laikoma, kad bendrovei „Engie“ teikiama veiklos pagalba.

6.6.   PAGALBOS GAVĖJAS

PAGALBOS GAVĖJAS

| (314) | 6.2 skirsnyje Komisija priėjo išvados, kad ginčijamais mokesčių sprendimais bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF suteikiamas atrankusis pranašumas, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, nes dėl jų sumažinamas šių įmonių apmokestinamasis pelnas, taigi ir jų Liuksemburge mokamas pelno mokestis. Bendrovės „LNG Holding“ ir CEF priklauso grupei „Engie“. |
| --- | --- |

(314)

6.2 skirsnyje Komisija priėjo išvados, kad ginčijamais mokesčių sprendimais bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF suteikiamas atrankusis pranašumas, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, nes dėl jų sumažinamas šių įmonių apmokestinamasis pelnas, taigi ir jų Liuksemburge mokamas pelno mokestis. Bendrovės „LNG Holding“ ir CEF priklauso grupei „Engie“.

| (315) | Iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo taisyklės taikomos vienos grupės bendrovės kitai grupės bendrovei paskirstytam pelnui. Šioje byloje išankstiniu mokesčių sprendimu neapmokestinamos bendrovių „LNG Holding“ ir CEF pajamos, ekonominiu požiūriu atitinkančios atitinkamai bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM kaip išlaidas atskaitytas sumas, ir dėl šios priežasties faktiškai buvo neapmokestintas beveik visas bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM uždirbtas pelnas, išskyrus nedidelę maržą. Tokiu būdu susiklosčiusi neapmokestinimo ir atskaitymo situacija turi, kaip nurodyta 243 konstatuojamojoje dalyje, teigiamą poveikį „Engie“ mokesčių naštai Liuksemburge. |
| --- | --- |

(315)

Iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo taisyklės taikomos vienos grupės bendrovės kitai grupės bendrovei paskirstytam pelnui. Šioje byloje išankstiniu mokesčių sprendimu neapmokestinamos bendrovių „LNG Holding“ ir CEF pajamos, ekonominiu požiūriu atitinkančios atitinkamai bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM kaip išlaidas atskaitytas sumas, ir dėl šios priežasties faktiškai buvo neapmokestintas beveik visas bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM uždirbtas pelnas, išskyrus nedidelę maržą. Tokiu būdu susiklosčiusi neapmokestinimo ir atskaitymo situacija turi, kaip nurodyta 243 konstatuojamojoje dalyje, teigiamą poveikį „Engie“ mokesčių naštai Liuksemburge.

| (316) | Dėl tos pačios priežasties, taikant valstybės pagalbos taisykles, atskiri juridiniai subjektai gali būti laikomi sudarančiais vieną ekonominį vienetą. Tokiu atveju šis ekonominis vienetas laikomas nagrinėjama bendrove, kuriai taikoma pagalbos priemonė. Kaip anksčiau yra nusprendęs Teisingumo Teismas, „[k]onkurencijos teisėje sąvoką „įmonė“ reikia suprasti kaip ekonominį vienetą [...] net jeigu pagal teisės normas tą ekonominį vienetą sudaro keli, fiziniai arba juridiniai, asmenys“ (308). Siekdamas nustatyti, ar keli subjektai yra vienas ekonominis vienetas, Teismas nagrinėja, ar yra kontrolinis akcijų paketas arba palaikomi struktūriniai, ekonominiai ar funkciniai ryšiai (309). Šioje byloje ir bendrovę „LNG Holding“, ir bendrovę CEF visiškai kontroliuoja grupės „Engie“ patronuojanti bendrovė „Engie S.A.“ |
| --- | --- |

(316)

Dėl tos pačios priežasties, taikant valstybės pagalbos taisykles, atskiri juridiniai subjektai gali būti laikomi sudarančiais vieną ekonominį vienetą. Tokiu atveju šis ekonominis vienetas laikomas nagrinėjama bendrove, kuriai taikoma pagalbos priemonė. Kaip anksčiau yra nusprendęs Teisingumo Teismas, „[k]onkurencijos teisėje sąvoką „įmonė“ reikia suprasti kaip ekonominį vienetą [...] net jeigu pagal teisės normas tą ekonominį vienetą sudaro keli, fiziniai arba juridiniai, asmenys“ (308). Siekdamas nustatyti, ar keli subjektai yra vienas ekonominis vienetas, Teismas nagrinėja, ar yra kontrolinis akcijų paketas arba palaikomi struktūriniai, ekonominiai ar funkciniai ryšiai (309). Šioje byloje ir bendrovę „LNG Holding“, ir bendrovę CEF visiškai kontroliuoja grupės „Engie“ patronuojanti bendrovė „Engie S.A.“

308

309

| (317) | Todėl bet kokia Liuksemburgo mokesčių administratoriaus bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF suteikta palanki apmokestinimo tvarka suteikia naudos ne tik šioms bendrovėms, bet ir visai grupei „Engie“, nes parūpina jai papildomų finansinių išteklių. Todėl, net jei grupę sudaro skirtingi juridiniai asmenys, ir ginčijami mokesčių sprendimai yra susiję su atskiriems grupės subjektams taikoma apmokestinimo tvarka, ta grupė turi būti laikoma vienu ekonominiu vienetu, gaunančiu naudos iš ginčijamos pagalbos priemonės (310). |
| --- | --- |

(317)

Todėl bet kokia Liuksemburgo mokesčių administratoriaus bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF suteikta palanki apmokestinimo tvarka suteikia naudos ne tik šioms bendrovėms, bet ir visai grupei „Engie“, nes parūpina jai papildomų finansinių išteklių. Todėl, net jei grupę sudaro skirtingi juridiniai asmenys, ir ginčijami mokesčių sprendimai yra susiję su atskiriems grupės subjektams taikoma apmokestinimo tvarka, ta grupė turi būti laikoma vienu ekonominiu vienetu, gaunančiu naudos iš ginčijamos pagalbos priemonės (310).

310

| (318) | Be to, 317 konstatuojamosios dalies išvadą patvirtina 6.3 ir 6.4 skirsniuose Komisijos prieitos išvados, kad ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka grupei „Engie“ Liuksemburge suteikia atrankųjį pranašumą, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, kadangi jais sumažinamos bendros grupės apmokestinamosios pajamos šioje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

(318)

Be to, 317 konstatuojamosios dalies išvadą patvirtina 6.3 ir 6.4 skirsniuose Komisijos prieitos išvados, kad ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka grupei „Engie“ Liuksemburge suteikia atrankųjį pranašumą, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, kadangi jais sumažinamos bendros grupės apmokestinamosios pajamos šioje valstybėje narėje.

6.7.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS SU VIDAUS RINKA

PAGALBOS SUDERINAMUMAS SU VIDAUS RINKA

| (319) | Valstybės pagalba laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji patenka į bet kurią Sutarties 107 straipsnio 2 dalyje nurodytą kategoriją, ir gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei Komisija nustato, jog ji patenka į bet kurią Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje nurodytą kategoriją. Tačiau atsakomybė įrodyti, kad suteikta valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 2 dalį arba 107 straipsnio 3 dalį, tenka pagalbą teikiančiai valstybei narei. |
| --- | --- |

(319)

Valstybės pagalba laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji patenka į bet kurią Sutarties 107 straipsnio 2 dalyje nurodytą kategoriją, ir gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei Komisija nustato, jog ji patenka į bet kurią Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje nurodytą kategoriją. Tačiau atsakomybė įrodyti, kad suteikta valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 2 dalį arba 107 straipsnio 3 dalį, tenka pagalbą teikiančiai valstybei narei.

| (320) | Liuksemburgas nenurodo jokios priežasties, kuri leistų pripažinti, kad ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal vieną ar kitą šių nuostatų. „Engie“ tokios priežasties taip pat nenurodė. |
| --- | --- |

(320)

Liuksemburgas nenurodo jokios priežasties, kuri leistų pripažinti, kad ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal vieną ar kitą šių nuostatų. „Engie“ tokios priežasties taip pat nenurodė.

| (321) | Be to, kadangi ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta apmokestinimo tvarka sumažino „Engie“ mokesčius, kuriuos priešingu atveju, vykdydama kasdienę valdymo ar įprastą veiklą, ji turėtų sumokėti, ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta pagalba yra veiklos pagalba. Paprastai, tokia pagalba iš esmės negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį, nes ja neskatinama tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtra. Be to, ginčijamos mokesčių lengvatos netaikomos ribotą laikotarpį, nėra mažėjančios ar proporcingos priemonėms, reikalingoms konkrečiai atitinkamų regionų nepalankiai ekonominei padėčiai ištaisyti. Taigi, jos negali būti pripažintos suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(321)

Be to, kadangi ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta apmokestinimo tvarka sumažino „Engie“ mokesčius, kuriuos priešingu atveju, vykdydama kasdienę valdymo ar įprastą veiklą, ji turėtų sumokėti, ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta pagalba yra veiklos pagalba. Paprastai, tokia pagalba iš esmės negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį, nes ja neskatinama tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtra. Be to, ginčijamos mokesčių lengvatos netaikomos ribotą laikotarpį, nėra mažėjančios ar proporcingos priemonėms, reikalingoms konkrečiai atitinkamų regionų nepalankiai ekonominei padėčiai ištaisyti. Taigi, jos negali būti pripažintos suderinamos su vidaus rinka.

| (322) | Vadinasi, grupei „Engie“ Liuksemburgo suteikta valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(322)

Vadinasi, grupei „Engie“ Liuksemburgo suteikta valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka.

6.8.   PAGALBOS NETEISĖTUMAS

PAGALBOS NETEISĖTUMAS

| (323) | Kaip nurodyta Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje, valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie visus ketinimus suteikti pagalbą (pareiga pranešti) ir negali įgyvendinti numatytų pagalbos priemonių, kol Komisija nepriima galutinio sprendimo dėl atitinkamos pagalbos (pareiga sustabdyti). |
| --- | --- |

(323)

Kaip nurodyta Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje, valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie visus ketinimus suteikti pagalbą (pareiga pranešti) ir negali įgyvendinti numatytų pagalbos priemonių, kol Komisija nepriima galutinio sprendimo dėl atitinkamos pagalbos (pareiga sustabdyti).

| (324) | Komisija teigia, kad Liuksemburgas nepatiekė jai jokio ginčijamos pagalbos priemonės suteikimo projekto ir nesilaikė Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje numatytos pareigos sustabdyti. Todėl pagal Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (311) 1 straipsnio f punktą ginčijami mokesčių sprendimai yra neteisėta pagalba, suteikta pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(324)

Komisija teigia, kad Liuksemburgas nepatiekė jai jokio ginčijamos pagalbos priemonės suteikimo projekto ir nesilaikė Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje numatytos pareigos sustabdyti. Todėl pagal Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (311) 1 straipsnio f punktą ginčijami mokesčių sprendimai yra neteisėta pagalba, suteikta pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalį.

311

7.   ĮTARIAMI PROCEDŪRINIAI TRŪKUMAI

ĮTARIAMI PROCEDŪRINIAI TRŪKUMAI

| (325) | Liuksemburgas teigia (312), kad Komisija pažeidė jo teisę būti išklausytam, kadangi pagrindinis Komisijos tyrimo tikslas nuo sprendimo pradėti procedūrą tariamai pasikeitė, kaip tai matyti 2017 m. gruodžio 11 d. rašte. Liuksemburgas nuodo, kad Komisija privalėjo arba nutraukti procedūrą ir pradėti naują, arba priimti sprendimą papildyti sprendimą pradėti procedūrą, kad suteiktų Liuksemburgui galimybę tinkamai pateikti savo nuomonę apie tariamą naują Komisijos tyrimo objektą. |
| --- | --- |

(325)

Liuksemburgas teigia (312), kad Komisija pažeidė jo teisę būti išklausytam, kadangi pagrindinis Komisijos tyrimo tikslas nuo sprendimo pradėti procedūrą tariamai pasikeitė, kaip tai matyti 2017 m. gruodžio 11 d. rašte. Liuksemburgas nuodo, kad Komisija privalėjo arba nutraukti procedūrą ir pradėti naują, arba priimti sprendimą papildyti sprendimą pradėti procedūrą, kad suteiktų Liuksemburgui galimybę tinkamai pateikti savo nuomonę apie tariamą naują Komisijos tyrimo objektą.

312

| (326) | Be to, „Engie“ teigia (313), kad buvo pažeistos jos teisės į gynybą, nes ji neturėjo galimybės pateikti savo pastabų dėl Komisijos atliktos kitų Liuksemburgo 2009–2016 m. priimtų išankstinių mokesčių sprendimų, susijusių su ZORA ar „privalomų konvertuoti paskolų“ naudojimu ir atitinkamos jų apmokestinimo ir apskaitos tvarkos analizės. |
| --- | --- |

(326)

Be to, „Engie“ teigia (313), kad buvo pažeistos jos teisės į gynybą, nes ji neturėjo galimybės pateikti savo pastabų dėl Komisijos atliktos kitų Liuksemburgo 2009–2016 m. priimtų išankstinių mokesčių sprendimų, susijusių su ZORA ar „privalomų konvertuoti paskolų“ naudojimu ir atitinkamos jų apmokestinimo ir apskaitos tvarkos analizės.

313

| (327) | Komisija mano, kad šioje byloje visiškai paisyta procesinių Liuksemburgo ir „Engie“ teisių. |
| --- | --- |

(327)

Komisija mano, kad šioje byloje visiškai paisyta procesinių Liuksemburgo ir „Engie“ teisių.

| (328) | Komisija pirmiausia atkreipia dėmesį, kad Komisijos valstybės pagalbos tyrimo aprėptis nepasikeitė nuo sprendimo pradėti procedūrą iki šio sprendimo priėmimo. Abu sprendimai yra susiję su tais pačiais ginčijamais mokesčių sprendimais, tais pačiais gavėjais (bendrovėmis „LNG Holding“, CEF ir grupe „Engie“), tais pačiais klausimais dėl valstybės pagalbos (būtent, atitinka ar ne šiais sprendimais bendrovėms „LNG Holding“, CEF ir grupei „Engie“ suteikta apmokestinimo tvarka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas valstybės pagalbos taisykles). |
| --- | --- |

(328)

Komisija pirmiausia atkreipia dėmesį, kad Komisijos valstybės pagalbos tyrimo aprėptis nepasikeitė nuo sprendimo pradėti procedūrą iki šio sprendimo priėmimo. Abu sprendimai yra susiję su tais pačiais ginčijamais mokesčių sprendimais, tais pačiais gavėjais (bendrovėmis „LNG Holding“, CEF ir grupe „Engie“), tais pačiais klausimais dėl valstybės pagalbos (būtent, atitinka ar ne šiais sprendimais bendrovėms „LNG Holding“, CEF ir grupei „Engie“ suteikta apmokestinimo tvarka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas valstybės pagalbos taisykles).

| (329) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija pradines savo abejones dėl ginčijamais mokesčių sprendimais įvairiems grupės „Engie“ subjektams Liuksemburge suteiktos apmokestinimo tvarkos suderinamumo su valstybės pagalbos taisyklėmis. Išsamaus tyrimo etapas, vykstantis priėmus sprendimą pradėti procedūrą, reikalingas tam, kad Komisija sužinotų papildomų faktinių ir teisinių aplinkybių. Šios aplinkybės gali sustiprinti Komisijos sprendime pradėti procedūrą išreikštas pradines abejones arba jas išsklaidyti. Todėl, pasibaigus tai procedūrai, Komisijos analizė gali būti pasikeitusi, o tai reiškia, kad galutinis sprendimas gali kažkiek skirtis nuo sprendimo pradėti procedūrą, tačiau tie skirtumai neturi poveikio galutinio sprendimo teisėtumui (314). |
| --- | --- |

(329)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija pradines savo abejones dėl ginčijamais mokesčių sprendimais įvairiems grupės „Engie“ subjektams Liuksemburge suteiktos apmokestinimo tvarkos suderinamumo su valstybės pagalbos taisyklėmis. Išsamaus tyrimo etapas, vykstantis priėmus sprendimą pradėti procedūrą, reikalingas tam, kad Komisija sužinotų papildomų faktinių ir teisinių aplinkybių. Šios aplinkybės gali sustiprinti Komisijos sprendime pradėti procedūrą išreikštas pradines abejones arba jas išsklaidyti. Todėl, pasibaigus tai procedūrai, Komisijos analizė gali būti pasikeitusi, o tai reiškia, kad galutinis sprendimas gali kažkiek skirtis nuo sprendimo pradėti procedūrą, tačiau tie skirtumai neturi poveikio galutinio sprendimo teisėtumui (314).

314

| (330) | Šioje byloje Liuksemburgui ir „Engie“ pateikus rašytines pastabas dėl sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisijos pareikštų abejonių dėl valstybės pagalbos, nagrinėjant šią bylą Komisijos analizė buvo toliau plėtojama. Pavyzdžiui, Liuksemburgas administracinės procedūros metu (315) nurodė, kad 2014 m. iš dalies grąžinus ZORA LNG priemonę, bendrovė „LNG Luxembourg“ nepasinaudojo LIR 22a straipsnio antroje pastraipoje numatyta neprivaloma sistema, tačiau visas konvertavus ZORA gautas apmokestinamasis pelnas buvo įformintas jį atitinkančiu neapmokestinamuoju nuostoliu pagal LNG išankstinę sutartį. Priėmus sprendimą pradėti procedūrą, 2016 m. lapkričio 21 d. Liuksemburgas pateikė išankstinių sutarčių tekstą ir 2017 m. birželio 1 d. susitikimo metu Liuksemburgas ir „Engie“ išsamiai paaiškino tarpininkaujančių bendrovių „LNG Luxembourg“ ir EIL funkcijas ir LIR 22a straipsnio antros pastraipos veikimą. |
| --- | --- |

(330)

Šioje byloje Liuksemburgui ir „Engie“ pateikus rašytines pastabas dėl sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisijos pareikštų abejonių dėl valstybės pagalbos, nagrinėjant šią bylą Komisijos analizė buvo toliau plėtojama. Pavyzdžiui, Liuksemburgas administracinės procedūros metu (315) nurodė, kad 2014 m. iš dalies grąžinus ZORA LNG priemonę, bendrovė „LNG Luxembourg“ nepasinaudojo LIR 22a straipsnio antroje pastraipoje numatyta neprivaloma sistema, tačiau visas konvertavus ZORA gautas apmokestinamasis pelnas buvo įformintas jį atitinkančiu neapmokestinamuoju nuostoliu pagal LNG išankstinę sutartį. Priėmus sprendimą pradėti procedūrą, 2016 m. lapkričio 21 d. Liuksemburgas pateikė išankstinių sutarčių tekstą ir 2017 m. birželio 1 d. susitikimo metu Liuksemburgas ir „Engie“ išsamiai paaiškino tarpininkaujančių bendrovių „LNG Luxembourg“ ir EIL funkcijas ir LIR 22a straipsnio antros pastraipos veikimą.

315

| (331) | Tačiau Komisijos valstybės atliekamo pagalbos, būtent įvairių grupės „Engie“ bendrovių apmokestinimo tvarkos priėmus ginčijamus mokesčių sprendimus, tyrimo objektas nuo sprendimo pradėti procedūrą nepasikeitė. Tas pats galioja ir pagrindinėms Komisijos abejonėms dėl to, ar ginčijamos priemonės atitinka valstybės pagalbos taisykles (316). Besirūpindamos skaidrumu, Komisijos tarnybos 2017 m. gruodžio 11 d. nusiuntė Liuksemburgui raštą, kurį jis perdavė „Engie“. |
| --- | --- |

(331)

Tačiau Komisijos valstybės atliekamo pagalbos, būtent įvairių grupės „Engie“ bendrovių apmokestinimo tvarkos priėmus ginčijamus mokesčių sprendimus, tyrimo objektas nuo sprendimo pradėti procedūrą nepasikeitė. Tas pats galioja ir pagrindinėms Komisijos abejonėms dėl to, ar ginčijamos priemonės atitinka valstybės pagalbos taisykles (316). Besirūpindamos skaidrumu, Komisijos tarnybos 2017 m. gruodžio 11 d. nusiuntė Liuksemburgui raštą, kurį jis perdavė „Engie“.

316

| (332) | Kalbėdama apie „Engie“ Komisija primena, kad būdama suinteresuota šalimi, ši turi teisę pateikti savo pastabas tik dėl sprendimo pradėti procedūrą, o ne dėl Liuksemburgo atsakyme į sprendimą pradėti procedūrą pateiktos informacijos. Tačiau, „Engie“ turėjo galimybę keletą kartų pateikti savo pastabas Komisijai ir raštu, iš žodžiu ir ji ja pasinaudojo. |
| --- | --- |

(332)

Kalbėdama apie „Engie“ Komisija primena, kad būdama suinteresuota šalimi, ši turi teisę pateikti savo pastabas tik dėl sprendimo pradėti procedūrą, o ne dėl Liuksemburgo atsakyme į sprendimą pradėti procedūrą pateiktos informacijos. Tačiau, „Engie“ turėjo galimybę keletą kartų pateikti savo pastabas Komisijai ir raštu, iš žodžiu ir ji ja pasinaudojo.

| (333) | Komisija mano, kad šioje byloje paisyta procesinių Liuksemburgo ir „Engie“ teisių. |
| --- | --- |

(333)

Komisija mano, kad šioje byloje paisyta procesinių Liuksemburgo ir „Engie“ teisių.

8.   PAGALBOS SUSIGRĄŽINIMAS

PAGALBOS SUSIGRĄŽINIMAS

| (334) | Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje Komisijai nustatyta pareiga reikalauti, kad neteisėta ir nesuderinama su vidaus rinka pagalba būtų susigrąžinta. Šioje nuostatoje taip pat numatyta, kad atitinkama valstybė narė imasi visų būtinų priemonių neteisėtai pagalbai, kuri nustatoma esanti nesuderinama, susigrąžinti. Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pagalba, kurią reikia susigrąžinti, apima palūkanas nuo neteisėtos pagalbos išmokėjimo gavėjui dienos iki jos faktinio susigrąžinimo dienos. Komisijos reglamente (EB) Nr. 794/2004 (317) nustatyti metodai, taikytini apskaičiuojant susigrąžinimo palūkanas. Galiausiai Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad „pagalba išieškoma nedelsiant ir pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę nustatytas procedūras, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti Komisijos sprendimą“. |
| --- | --- |

(334)

Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje Komisijai nustatyta pareiga reikalauti, kad neteisėta ir nesuderinama su vidaus rinka pagalba būtų susigrąžinta. Šioje nuostatoje taip pat numatyta, kad atitinkama valstybė narė imasi visų būtinų priemonių neteisėtai pagalbai, kuri nustatoma esanti nesuderinama, susigrąžinti. Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pagalba, kurią reikia susigrąžinti, apima palūkanas nuo neteisėtos pagalbos išmokėjimo gavėjui dienos iki jos faktinio susigrąžinimo dienos. Komisijos reglamente (EB) Nr. 794/2004 (317) nustatyti metodai, taikytini apskaičiuojant susigrąžinimo palūkanas. Galiausiai Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad „pagalba išieškoma nedelsiant ir pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę nustatytas procedūras, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti Komisijos sprendimą“.

317

8.1.   NAUJA PAGALBA

NAUJA PAGALBA

| (335) | Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio c punktą „nauja pagalba“ – visa pagalba, t. y. pagalbos sistemos ir individuali pagalba, kuri nėra esama pagalba, įskaitant egzistuojančios pagalbos pakeitimus. |
| --- | --- |

(335)

Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio c punktą „nauja pagalba“ – visa pagalba, t. y. pagalbos sistemos ir individuali pagalba, kuri nėra esama pagalba, įskaitant egzistuojančios pagalbos pakeitimus.

| (336) | Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 17 straipsnį, Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas. Senaties terminas prasideda tą dieną, kai gavėjui skiriama neteisėta pagalba kaip individuali pagalba arba pagal atitinkamą pagalbos sistemą. Bet kuri su neteisėta pagalba susijusi priemonė, kurios imasi Komisija arba jos prašymu veikianti valstybė narė, nutraukia senaties terminą. Po kiekvieno senaties termino nutraukimo laikas skaičiuojamas iš naujo. Senaties termino eiga sustabdoma, kol Komisijos sprendimas yra nagrinėjamas Teisingumo Teisme. Bet kokia pagalba, kurios senaties terminas yra pasibaigęs, laikoma esama pagalba. |
| --- | --- |

(336)

Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 17 straipsnį, Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas. Senaties terminas prasideda tą dieną, kai gavėjui skiriama neteisėta pagalba kaip individuali pagalba arba pagal atitinkamą pagalbos sistemą. Bet kuri su neteisėta pagalba susijusi priemonė, kurios imasi Komisija arba jos prašymu veikianti valstybė narė, nutraukia senaties terminą. Po kiekvieno senaties termino nutraukimo laikas skaičiuojamas iš naujo. Senaties termino eiga sustabdoma, kol Komisijos sprendimas yra nagrinėjamas Teisingumo Teisme. Bet kokia pagalba, kurios senaties terminas yra pasibaigęs, laikoma esama pagalba.

| (337) | Šioje byloje ginčijamus mokesčių sprendimus Liuksemburgo mokesčių administratorius patvirtino ir valstybė suteikė pagalbą mažiau nei dešimt metų iki dienos, kai Komisija pateikė Liuksemburgui pirmąjį savo prašymą suteikti informacijos apie ginčijamus mokesčių sprendimus (2015 m. kovo 23 d.) (318). Dėl šios priežasties, bet kuri ginčijamais mokesčių sprendimais „Engie“ suteikta pagalba yra nauja pagalba. |
| --- | --- |

(337)

Šioje byloje ginčijamus mokesčių sprendimus Liuksemburgo mokesčių administratorius patvirtino ir valstybė suteikė pagalbą mažiau nei dešimt metų iki dienos, kai Komisija pateikė Liuksemburgui pirmąjį savo prašymą suteikti informacijos apie ginčijamus mokesčių sprendimus (2015 m. kovo 23 d.) (318). Dėl šios priežasties, bet kuri ginčijamais mokesčių sprendimais „Engie“ suteikta pagalba yra nauja pagalba.

318

8.2.   NĖ VIENU BENDRUOJU TEISĖS PRINCIPU SUSIGRĄŽINIMUI NEPRIEŠTARAUJAMA.

NĖ VIENU BENDRUOJU TEISĖS PRINCIPU SUSIGRĄŽINIMUI NEPRIEŠTARAUJAMA.

| (338) | Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad Komisija nereikalauja išieškoti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam Sąjungos teisės principui. |
| --- | --- |

(338)

Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad Komisija nereikalauja išieškoti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam Sąjungos teisės principui.

8.2.1.   TEISINIS TIKRUMAS IR TEISĖTI LŪKESČIAI

8.2.1.1.   
  Liuksemburgo ir „Engie“ pateikti argumentai

Liuksemburgo ir „Engie“ pateikti argumentai

| (339) | Liuksemburgas ir „Engie“, tvirtindami kad neteisėtos ir su vidaus rinka nesuderinamos pagalbos sugrąžinimas negalimas, remiasi teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių principais ir pateikia panašius argumentus. |
| --- | --- |

(339)

Liuksemburgas ir „Engie“, tvirtindami kad neteisėtos ir su vidaus rinka nesuderinamos pagalbos sugrąžinimas negalimas, remiasi teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių principais ir pateikia panašius argumentus.

| (340) | Kalbėdamas apie teisinį tikrumą, Liuksemburgas tvirtina, kad šis principas neleidžia šioje byloje išieškoti pagalbos dėl „mokesčių priemonių analizės valstybės pagalbos taisyklių atžvilgiu sudėtingumo“ ir dėl to, kad Komisija remiasi savo pačios Liuksemburgo teisės aiškinimu (319). Liuksemburgas teigia, kad nesiekė veikti nesąžiningai, kadangi ginčijamus mokesčių sprendimus taikė griežtai laikydamasis nusistovėjusios jų taikymo šalyje tvarkos (320). Tuomet jis nurodo (321)2013 m. liepos 17 d. Komisijos sprendimą dėl Ispanijos mokestinės nuomos sistemos (322) ir jos sprendimus dėl 1929 m. įstatymo kontroliuojančiųjų bendrovių (323) ir Belgijos koordinavimo centrų (324) ir teigia, kad, atsižvelgiant į šias bylas, bet koks nepalankus sprendimas turėtų būti taikomas tik ateityje, pasibaigus pereinamajam laikotarpiui. |
| --- | --- |

(340)

Kalbėdamas apie teisinį tikrumą, Liuksemburgas tvirtina, kad šis principas neleidžia šioje byloje išieškoti pagalbos dėl „mokesčių priemonių analizės valstybės pagalbos taisyklių atžvilgiu sudėtingumo“ ir dėl to, kad Komisija remiasi savo pačios Liuksemburgo teisės aiškinimu (319). Liuksemburgas teigia, kad nesiekė veikti nesąžiningai, kadangi ginčijamus mokesčių sprendimus taikė griežtai laikydamasis nusistovėjusios jų taikymo šalyje tvarkos (320). Tuomet jis nurodo (321)2013 m. liepos 17 d. Komisijos sprendimą dėl Ispanijos mokestinės nuomos sistemos (322) ir jos sprendimus dėl 1929 m. įstatymo kontroliuojančiųjų bendrovių (323) ir Belgijos koordinavimo centrų (324) ir teigia, kad, atsižvelgiant į šias bylas, bet koks nepalankus sprendimas turėtų būti taikomas tik ateityje, pasibaigus pereinamajam laikotarpiui.

teisinį tikrumą

mokesčių priemonių analizės valstybės pagalbos taisyklių atžvilgiu sudėtingumo

319

320

321

322

323

324

| (341) | „Engie“ taip pat teigia, kad Komisijos požiūris naujoviškas (325) ir ji atgaline data remiasi savo pačios Liuksemburgo teisės aiškinimu, kuris nukrypsta nuo kai kurių pastarosios principų (prekybos balanso ataskaitos susiejimo su mokestine balanso ataskaita principo) ir nesutampa su Komisijos sprendime „Fiat“ byloje apibrėžta pamatine sistema (326). „Engie“ taip pat nurodo Komisijos sprendimą dėl ekonominių interesų grupėms taikomos apmokestinimo sistemos (327), kuriame Komisija apribojo išieškojimą remdamasi tuo, kad dėl jos tariamai netinkamo bylos valdymo atsirado teisinis netikrumas (328). |
| --- | --- |

(341)

„Engie“ taip pat teigia, kad Komisijos požiūris naujoviškas (325) ir ji atgaline data remiasi savo pačios Liuksemburgo teisės aiškinimu, kuris nukrypsta nuo kai kurių pastarosios principų (prekybos balanso ataskaitos susiejimo su mokestine balanso ataskaita principo) ir nesutampa su Komisijos sprendime „Fiat“ byloje apibrėžta pamatine sistema (326). „Engie“ taip pat nurodo Komisijos sprendimą dėl ekonominių interesų grupėms taikomos apmokestinimo sistemos (327), kuriame Komisija apribojo išieškojimą remdamasi tuo, kad dėl jos tariamai netinkamo bylos valdymo atsirado teisinis netikrumas (328).

325

326

327

328

| (342) | Galiausiai, Liuksemburgas (329) ir „Engie“ (330) teigia, kad dėl išieškojimo kiltų didelių ekonominių padarinių ir Liuksemburgui, ir „Engie“ pavojus. |
| --- | --- |

(342)

Galiausiai, Liuksemburgas (329) ir „Engie“ (330) teigia, kad dėl išieškojimo kiltų didelių ekonominių padarinių ir Liuksemburgui, ir „Engie“ pavojus.

329

330

| (343) | Kalbėdama apie teisėtų lūkesčių principą, „Engie“ remiasi argumentais ir precedentais, panašiais į pateiktus Liuksemburgo dėl teisinio tikrumo (Liuksemburgo sąžiningumas taikant mokesčių sprendimus ir nuorodos į sprendimus dėl 1929 m. įstatymo kontroliuojančiųjų bendrovių ir Belgijos koordinavimo centrų) (331). Ji taip pat teigia, kad išieškojimui prieštarauja ir Unicredito sprendimas (332), kuriame teigiama, jog bendrovė gali operacijai vykdyti pasirinkti už bendrą tvarką palankesnį mokesčių režimą (333). |
| --- | --- |

(343)

Kalbėdama apie teisėtų lūkesčių principą, „Engie“ remiasi argumentais ir precedentais, panašiais į pateiktus Liuksemburgo dėl teisinio tikrumo (Liuksemburgo sąžiningumas taikant mokesčių sprendimus ir nuorodos į sprendimus dėl 1929 m. įstatymo kontroliuojančiųjų bendrovių ir Belgijos koordinavimo centrų) (331). Ji taip pat teigia, kad išieškojimui prieštarauja ir Unicredito sprendimas (332), kuriame teigiama, jog bendrovė gali operacijai vykdyti pasirinkti už bendrą tvarką palankesnį mokesčių režimą (333).

teisėtų lūkesčių principą

1929 m. įstatymo kontroliuojančiųjų bendrovių

Belgijos koordinavimo centrų

331

Unicredito sprendimas

332

333

8.2.1.2.   
  Vertinimas

Vertinimas

| (344) | Nors Sąjungos teisinė sistema grindžiama bendraisiais Sąjungos teisės principais, Teisingumo Teismas labai griežtai išaiškino šiuos principus pagalbos išieškojimo atveju. Teisinio tikrumo principas yra bendrasis Sąjungos teisės principas, kuris remiasi teisinio reguliavimo ir jo teisinių pasekmių numatomumu. Remiantis teismų praktika, šis principas draudžia Komisijai be galo atidėlioti savo įgaliojimų įgyvendinimą (334). Teismas taip pat pareiškė, kad šiuo principu galima remtis tik tais ypatingais atvejais, kai Komisijos aplaidumas yra akivaizdus ir ji akivaizdžiai pažeidžia savo rūpestingumo pareigą įgyvendinama savo kontrolės įgaliojimus (335). |
| --- | --- |

(344)

Nors Sąjungos teisinė sistema grindžiama bendraisiais Sąjungos teisės principais, Teisingumo Teismas labai griežtai išaiškino šiuos principus pagalbos išieškojimo atveju. Teisinio tikrumo principas yra bendrasis Sąjungos teisės principas, kuris remiasi teisinio reguliavimo ir jo teisinių pasekmių numatomumu. Remiantis teismų praktika, šis principas draudžia Komisijai be galo atidėlioti savo įgaliojimų įgyvendinimą (334). Teismas taip pat pareiškė, kad šiuo principu galima remtis tik tais ypatingais atvejais, kai Komisijos aplaidumas yra akivaizdus ir ji akivaizdžiai pažeidžia savo rūpestingumo pareigą įgyvendinama savo kontrolės įgaliojimus (335).

334

335

| (345) | Šioje byloje, kadangi apie ginčijamus mokesčių sprendimus Liuksemburgas nepranešė Komisijai ir nepaskelbė kitaip, Komisija apie juos sužinojo tik 2015 m. birželio 25 d., kai Liuksemburgas atsakė į jos 2015 m. kovo 25 d. prašymą suteikti informaciją. Todėl Komisija nei nepagrįstai delsė, nei pažeidė savo rūpestingumo pareigą įgyvendinama kontrolės įgaliojimus, tad tuo negalima grįsti šio principo taikymo siekiant pripažinti išieškojimą neteisėtu. |
| --- | --- |

(345)

Šioje byloje, kadangi apie ginčijamus mokesčių sprendimus Liuksemburgas nepranešė Komisijai ir nepaskelbė kitaip, Komisija apie juos sužinojo tik 2015 m. birželio 25 d., kai Liuksemburgas atsakė į jos 2015 m. kovo 25 d. prašymą suteikti informaciją. Todėl Komisija nei nepagrįstai delsė, nei pažeidė savo rūpestingumo pareigą įgyvendinama kontrolės įgaliojimus, tad tuo negalima grįsti šio principo taikymo siekiant pripažinti išieškojimą neteisėtu.

| (346) | Tai, kad Liuksemburgas mano, jog savo teisę jis taikė sąžiningai ir savo ankstesnę praktiką laiko tinkama arba tai, kad jis nesutinka su tuo kaip Komisija aiškina pamatinę sistemą, netinka vertinant jos įpareigojimą išieškoti. Sutikus su Liuksemburgo argumentais, būtų prieita nepageidaujamos išvados, kad nuolatos teikianti neteisėtą ir su vidaus rinka nesuderinamą pagalbą, valstybė narė neprivalėtų nė vienos jų susigrąžinti. Tai reikštų, kad, siekiant išvengti išieškojimo, pakaktų argumento, kad pagalbos priemonė buvo įgyvendinta remiantis tuo, kaip valstybė narė aiškina savo pačios nacionalinę teisę. Tokia išvada sukeltų pavojų valstybės pagalbos taisyklių taikymui bet kokiai neteisėta ir nesuderinama su vidaus rinka pripažintai priemonei, nes įpareigojimas išieškoti grindžiamas ne valstybės narės ketinimu tai padaryti, o dėl tos pagalbos atsiradusiu konkurencijos iškraipymu. Be to, tariamas Komisijos atliktos mokesčių priemonių analizės „sudėtingumas“ nėra priimtinas argumentas kalbant apie reglamentu (ES) 2015/1589 įtvirtintą įpareigojimą išieškoti. |
| --- | --- |

(346)

Tai, kad Liuksemburgas mano, jog savo teisę jis taikė sąžiningai ir savo ankstesnę praktiką laiko tinkama arba tai, kad jis nesutinka su tuo kaip Komisija aiškina pamatinę sistemą, netinka vertinant jos įpareigojimą išieškoti. Sutikus su Liuksemburgo argumentais, būtų prieita nepageidaujamos išvados, kad nuolatos teikianti neteisėtą ir su vidaus rinka nesuderinamą pagalbą, valstybė narė neprivalėtų nė vienos jų susigrąžinti. Tai reikštų, kad, siekiant išvengti išieškojimo, pakaktų argumento, kad pagalbos priemonė buvo įgyvendinta remiantis tuo, kaip valstybė narė aiškina savo pačios nacionalinę teisę. Tokia išvada sukeltų pavojų valstybės pagalbos taisyklių taikymui bet kokiai neteisėta ir nesuderinama su vidaus rinka pripažintai priemonei, nes įpareigojimas išieškoti grindžiamas ne valstybės narės ketinimu tai padaryti, o dėl tos pagalbos atsiradusiu konkurencijos iškraipymu. Be to, tariamas Komisijos atliktos mokesčių priemonių analizės „sudėtingumas“ nėra priimtinas argumentas kalbant apie reglamentu (ES) 2015/1589 įtvirtintą įpareigojimą išieškoti.

| (347) | Kalbant apie tariamą „naujovišką požiūrį“, kuriuo neva grindžiamas šis sprendimas, Komisija atmeta šį argumentą. Komisijos atlikta analizė atitinka ankstesnius jos sprendimus ir teismų praktiką. Atrankiojo pranašumo buvimas buvo įvertintas remiantis Liuksemburge bendrovių pajamoms taikoma įprasta apmokestinimo sistema. Taigi, nors valstybės narės turi teisę savarankiškai priimti mokesčių sprendimus tiesioginio apmokestinimo srityje, visos valstybės narės priimtos mokesčių priemonės privalo atitikti Sąjungos valstybės pagalbos taisykles, o jos valstybėms narėms yra privalomos ir pirmumas teikiamas būtent šioms taisyklėms, o ne valstybių narių vidaus teisės aktams (336). Tai, kad Liuksemburgas ir „Engie“ nesutinka su kai kurių nuostatų aiškinimu ar aplinkybe, kad faktai, kuriais paremtas šis sprendimas, skiriasi nuo ankstesnių sprendimų faktų, nereiškia, kad Komisijos požiūris yra „naujoviškas“. Be to, kaip jau buvo įrodyta, šiame sprendime Komisijos apibrėžtas atskaitos pagrindas visiškai atitinka ankstesnius jos sprendimus ne tik „Fiat“, bet ir „Amazon“ byloje bei Teisingumo Teismo praktiką (337). |
| --- | --- |

(347)

Kalbant apie tariamą „naujovišką požiūrį“, kuriuo neva grindžiamas šis sprendimas, Komisija atmeta šį argumentą. Komisijos atlikta analizė atitinka ankstesnius jos sprendimus ir teismų praktiką. Atrankiojo pranašumo buvimas buvo įvertintas remiantis Liuksemburge bendrovių pajamoms taikoma įprasta apmokestinimo sistema. Taigi, nors valstybės narės turi teisę savarankiškai priimti mokesčių sprendimus tiesioginio apmokestinimo srityje, visos valstybės narės priimtos mokesčių priemonės privalo atitikti Sąjungos valstybės pagalbos taisykles, o jos valstybėms narėms yra privalomos ir pirmumas teikiamas būtent šioms taisyklėms, o ne valstybių narių vidaus teisės aktams (336). Tai, kad Liuksemburgas ir „Engie“ nesutinka su kai kurių nuostatų aiškinimu ar aplinkybe, kad faktai, kuriais paremtas šis sprendimas, skiriasi nuo ankstesnių sprendimų faktų, nereiškia, kad Komisijos požiūris yra „naujoviškas“. Be to, kaip jau buvo įrodyta, šiame sprendime Komisijos apibrėžtas atskaitos pagrindas visiškai atitinka ankstesnius jos sprendimus ne tik „Fiat“, bet ir „Amazon“ byloje bei Teisingumo Teismo praktiką (337).

336

337

| (348) | Kalbant apie teisėtų lūkesčių principą, juo gali remtis kiekvienas asmuo, kai ES institucija
  „suteikė jam pagrįstų lūkesčių“
   (338). Taikant šį principą taikomi griežti apribojimai. Pirma, Teisingumo Teismas pasisakė, kad niekas negali remtis šio principo pažeidimu, jei „administracija nesuteikė tikslių garantijų“ (339). Šias garantijas turi suteikti Sąjungos institucijos (340). Antra, valstybės narės negali remtis šiuo principu, jei apie pagalbos priemonę jos nepranešė Komisijai (341). Trečia, tariamas Komisijos neveikimas nieko nereiškia, nes jai nebuvo pranešta apie pagalbos priemonę (342), todėl Komisijos neveikimas negali būti aiškinamas kaip netiesioginis leidimas taikyti priemonę, galinčią kelti teisėtus lūkesčius (343). Šioje byloje Liuksemburgas nepranešė Komisijai apie ginčijamus mokesčių sprendimus ir Komisija nesuteikė Liuksemburgui tikslių garantijų dėl to, kad ginčijami mokesčių sprendimai nebus pripažinti valstybės pagalba. Todėl Liuksemburgas negali remtis teisėtų lūkesčių principu. |
| --- | --- |

(348)

Kalbant apie teisėtų lūkesčių principą, juo gali remtis kiekvienas asmuo, kai ES institucija
  „suteikė jam pagrįstų lūkesčių“
   (338). Taikant šį principą taikomi griežti apribojimai. Pirma, Teisingumo Teismas pasisakė, kad niekas negali remtis šio principo pažeidimu, jei „administracija nesuteikė tikslių garantijų“ (339). Šias garantijas turi suteikti Sąjungos institucijos (340). Antra, valstybės narės negali remtis šiuo principu, jei apie pagalbos priemonę jos nepranešė Komisijai (341). Trečia, tariamas Komisijos neveikimas nieko nereiškia, nes jai nebuvo pranešta apie pagalbos priemonę (342), todėl Komisijos neveikimas negali būti aiškinamas kaip netiesioginis leidimas taikyti priemonę, galinčią kelti teisėtus lūkesčius (343). Šioje byloje Liuksemburgas nepranešė Komisijai apie ginčijamus mokesčių sprendimus ir Komisija nesuteikė Liuksemburgui tikslių garantijų dėl to, kad ginčijami mokesčių sprendimai nebus pripažinti valstybės pagalba. Todėl Liuksemburgas negali remtis teisėtų lūkesčių principu.

„suteikė jam pagrįstų lūkesčių“

338

administracija nesuteikė tikslių garantijų

339

340

341

342

343

| (349) | Kalbant apie tai, kas Liuksemburgas ir „Engie“ remiasi ankstesne Komisijos sprendimų priėmimo praktika teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių klausimais, Komisija primena, pirma, kad ji nėra saistoma sprendimų priėmimo praktikos (344). Be to, nurodytos bylos neparemia Liuksemburgo ir „Engie“ argumentų. |
| --- | --- |

(349)

Kalbant apie tai, kas Liuksemburgas ir „Engie“ remiasi ankstesne Komisijos sprendimų priėmimo praktika teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių klausimais, Komisija primena, pirma, kad ji nėra saistoma sprendimų priėmimo praktikos (344). Be to, nurodytos bylos neparemia Liuksemburgo ir „Engie“ argumentų.

344

| (350) | Jei sprendime dėl Belgijos koordinavimo centrų Komisija nenurodė išieškoti pagalbą, ji tai padarė dėl to, kad ankstesniame sprendime dėl panašios Belgijos mokesčių sistemos ji neišreiškė jokių prieštaravimų. Todėl Komisija nusprendė, kad ankstesniu sprendimu dėl Belgijos priemonės ji naujos sistemos, kurią tuo metu tyrė, gavėjams suteikė teisėtų lūkesčių. Panašiai savo sprendime dėl ekonominių interesų grupėms taikomos apmokestinimo sistemos Komisija nusprendė, kad suteiktos pagalbos neišieškojimą pagrindė dvi išskirtinės aplinkybės: pirma, Komisijai vėlavo įgyvendinti savo įgaliojimus dėl apmokestinimo sistemos tyrimo, nes neatsakė į kelis Prancūzijos institucijų raštus ir, antra, šios sistemos dalyviai buvo suklaidinti dėl jos teisėtumo dėl ankstesnio Komisijos sprendimo, kuriame buvo pripažinta, jog panaši priemonė nėra pagalba. Būtent dėl šio sprendimo atsiradusiu netikrumu Komisija pagrindė savo sprendimą byloje dėl Ispanijos mokestinės nuomos sistemos neišieškoti suteiktos pagalbos, kurį priėmė prieš paskelbiant sprendimą dėl ekonominių interesų grupėms taikomos apmokestinimo sistemos. Nagrinėjamu atveju nėra nė vienos iš šių aplinkybių. Ypatingo Komisijos vėlavimo nenustatyta, o Liuksemburgas su „Engie“ nebuvo suklaidinti ankstesniu Komisijos sprendimu dėl panašios apmokestinimo sistemos. |
| --- | --- |

(350)

Jei sprendime dėl Belgijos koordinavimo centrų Komisija nenurodė išieškoti pagalbą, ji tai padarė dėl to, kad ankstesniame sprendime dėl panašios Belgijos mokesčių sistemos ji neišreiškė jokių prieštaravimų. Todėl Komisija nusprendė, kad ankstesniu sprendimu dėl Belgijos priemonės ji naujos sistemos, kurią tuo metu tyrė, gavėjams suteikė teisėtų lūkesčių. Panašiai savo sprendime dėl ekonominių interesų grupėms taikomos apmokestinimo sistemos Komisija nusprendė, kad suteiktos pagalbos neišieškojimą pagrindė dvi išskirtinės aplinkybės: pirma, Komisijai vėlavo įgyvendinti savo įgaliojimus dėl apmokestinimo sistemos tyrimo, nes neatsakė į kelis Prancūzijos institucijų raštus ir, antra, šios sistemos dalyviai buvo suklaidinti dėl jos teisėtumo dėl ankstesnio Komisijos sprendimo, kuriame buvo pripažinta, jog panaši priemonė nėra pagalba. Būtent dėl šio sprendimo atsiradusiu netikrumu Komisija pagrindė savo sprendimą byloje dėl Ispanijos mokestinės nuomos sistemos neišieškoti suteiktos pagalbos, kurį priėmė prieš paskelbiant sprendimą dėl ekonominių interesų grupėms taikomos apmokestinimo sistemos. Nagrinėjamu atveju nėra nė vienos iš šių aplinkybių. Ypatingo Komisijos vėlavimo nenustatyta, o Liuksemburgas su „Engie“ nebuvo suklaidinti ankstesniu Komisijos sprendimu dėl panašios apmokestinimo sistemos.

Belgijos koordinavimo centrų

| (351) | Nuoroda į Holdings 1929 bylą taip pat nereikšminga. Šioje byloje Komisija nusprendė, kad pagalba nebus išieškota dėl esamos, 1929 m. priimtos, t. y. dar prieš Sutarties įsigaliojimą, schemos pagalbos pobūdžio. Todėl ji nusprendė panaikinti pagalbos schemą nustatydama pereinamąjį laikotarpį ir atsižvelgė į kai kurias išskirtines šios bylos aplinkybes, būtent į labai ilgą schemos gyvavimą laikotarpį (76 metai) ir tai, kad nedelsiant panaikinus pagalbos schemą kiltų pakankamai rimtų padarinių darbo vietoms ir ekonominiam augimui Liuksemburge, kur 13 000 kontroliuojančiųjų ir mokesčių lengvata besinaudojančių bendrovių veikė ne daugiau kaip 110 000 aktyvių gyventojų turinčioje valstybėje. Vėlgi nė vienos tokių ypatingųjų aplinkybių šioje byloje nėra: nagrinėjamu atveju suteikta pagalba negali būti laikoma esama pagalba ir išieškojus pagalbą iš „Engie“ Liuksemburgui negresia jokios rimtos ekonominės pasekmės. Komisija taip pat atmeta argumentus dėl rimtų ekonominių padarinių „Engie“ išieškojus pagalbą. Kaip jau pripažino Teismas, išieškojimui negali daryti įtakos aplinkybės, susijusios su pagalbos gavėjo ekonomine padėtimi (345). |
| --- | --- |

(351)

Nuoroda į Holdings 1929 bylą taip pat nereikšminga. Šioje byloje Komisija nusprendė, kad pagalba nebus išieškota dėl esamos, 1929 m. priimtos, t. y. dar prieš Sutarties įsigaliojimą, schemos pagalbos pobūdžio. Todėl ji nusprendė panaikinti pagalbos schemą nustatydama pereinamąjį laikotarpį ir atsižvelgė į kai kurias išskirtines šios bylos aplinkybes, būtent į labai ilgą schemos gyvavimą laikotarpį (76 metai) ir tai, kad nedelsiant panaikinus pagalbos schemą kiltų pakankamai rimtų padarinių darbo vietoms ir ekonominiam augimui Liuksemburge, kur 13 000 kontroliuojančiųjų ir mokesčių lengvata besinaudojančių bendrovių veikė ne daugiau kaip 110 000 aktyvių gyventojų turinčioje valstybėje. Vėlgi nė vienos tokių ypatingųjų aplinkybių šioje byloje nėra: nagrinėjamu atveju suteikta pagalba negali būti laikoma esama pagalba ir išieškojus pagalbą iš „Engie“ Liuksemburgui negresia jokios rimtos ekonominės pasekmės. Komisija taip pat atmeta argumentus dėl rimtų ekonominių padarinių „Engie“ išieškojus pagalbą. Kaip jau pripažino Teismas, išieškojimui negali daryti įtakos aplinkybės, susijusios su pagalbos gavėjo ekonomine padėtimi (345).

Holdings 1929

345

| (352) | Teisingumo Teismo praktika Unicredito byloje juo labiau neprieštarauja pagalbos išieškojimui. Šiame sprendime tiesiog tvirtinama, kad išieškodamos pagalbą nacionalinės valdžios institucijoms gali atsižvelgti į fiskalinį režimą, palankesnį už įprastą režimą, kuris būtų buvęs taikomas gavėjui, „nesant neteisėtos pagalbos ir pagal nacionalines normas, suderinamas su Bendrijos teise“ (346). Todėl tai, bendrovė gali operacijai vykdyti pasirinkti „mažesnių mokesčių būdą“ arba „už bendrą tvarką palankesnį mokesčių režimą“ visiškai netrukdo išieškoti pagalbos, kai tas būdas ar režimas yra būtent neteisėta pagalbos priemonė, dėl kurios priimtas Komisijos sprendimas. |
| --- | --- |

(352)

Teisingumo Teismo praktika Unicredito byloje juo labiau neprieštarauja pagalbos išieškojimui. Šiame sprendime tiesiog tvirtinama, kad išieškodamos pagalbą nacionalinės valdžios institucijoms gali atsižvelgti į fiskalinį režimą, palankesnį už įprastą režimą, kuris būtų buvęs taikomas gavėjui, „nesant neteisėtos pagalbos ir pagal nacionalines normas, suderinamas su Bendrijos teise“ (346). Todėl tai, bendrovė gali operacijai vykdyti pasirinkti „mažesnių mokesčių būdą“ arba „už bendrą tvarką palankesnį mokesčių režimą“ visiškai netrukdo išieškoti pagalbos, kai tas būdas ar režimas yra būtent neteisėta pagalbos priemonė, dėl kurios priimtas Komisijos sprendimas.

Unicredito

nesant neteisėtos pagalbos ir pagal nacionalines normas, suderinamas su Bendrijos teise

346

8.2.2.   GERO ADMINISTRAVIMO PRINCIPAS

| (353) | „Engie“ teigia, kad sprendimas pradėti procedūrą nėra pakankamai motyvuotas. Būtent, jos teigimu, Komisija, ginčijamų mokesčių sprendimų individualioms priemonėms taikydama atrankumo prezumpciją arba kalbėdama apie tariamą nukrypimą nuo piktnaudžiavimo teise taisyklių Liuksemburgo mokesčių teisėje, tenkinasi vienintele teisės akto dalimi. Dėl tokio motyvavimo trūkumo pažeidžiamas gero administravimo principas, dėl kurio išieškojimas taip pat tampa negalimas (347). |
| --- | --- |

(353)

„Engie“ teigia, kad sprendimas pradėti procedūrą nėra pakankamai motyvuotas. Būtent, jos teigimu, Komisija, ginčijamų mokesčių sprendimų individualioms priemonėms taikydama atrankumo prezumpciją arba kalbėdama apie tariamą nukrypimą nuo piktnaudžiavimo teise taisyklių Liuksemburgo mokesčių teisėje, tenkinasi vienintele teisės akto dalimi. Dėl tokio motyvavimo trūkumo pažeidžiamas gero administravimo principas, dėl kurio išieškojimas taip pat tampa negalimas (347).

347

| (354) | Komisija nesutinka, kad buvo pažeistas gero administravimo principas. Apie pagalbos priemones jis sužinojo tik 2015 m. birželio 25 d. kai Liuksemburgas atsakė į 2015 m. kovo 25 d. prašymą pateikti informaciją. Todėl vykdant procedūrą nebuvo nepagrįstai delsiama. |
| --- | --- |

(354)

Komisija nesutinka, kad buvo pažeistas gero administravimo principas. Apie pagalbos priemones jis sužinojo tik 2015 m. birželio 25 d. kai Liuksemburgas atsakė į 2015 m. kovo 25 d. prašymą pateikti informaciją. Todėl vykdant procedūrą nebuvo nepagrįstai delsiama.

| (355) | Kalbant apie nepakankamą motyvavimą, Komisija primena, kad sprendimas pradėti procedūrą turi tik „apibendrinti svarbias teisines ir faktines aplinkybes, įtraukti nagrinėjamos valstybės priemonės pagalbos pobūdžio preliminarų vertinimą ir nurodyti priežastis, kurios leidžia abejoti dėl jos atitikties bendrajai rinkai“ (348). Atsižvelgiant į preliminarųjį vertinimo pobūdį, vadinamasis sprendimo pradėti procedūrą motyvavimo trūkumas negali tapti kliūtimi išieškoti pagalbą. Bet kuriuo atveju Komisija primena, kad tariamas ginčijamų mokesčių sprendimų individualioms priemonėms taikytos atrankumo prezumpcijos motyvavimo trūkumas yra neveiksmingas argumentas, nes Komisija savo sprendimo šia prezumpcija negrindžia. |
| --- | --- |

(355)

Kalbant apie nepakankamą motyvavimą, Komisija primena, kad sprendimas pradėti procedūrą turi tik „apibendrinti svarbias teisines ir faktines aplinkybes, įtraukti nagrinėjamos valstybės priemonės pagalbos pobūdžio preliminarų vertinimą ir nurodyti priežastis, kurios leidžia abejoti dėl jos atitikties bendrajai rinkai“ (348). Atsižvelgiant į preliminarųjį vertinimo pobūdį, vadinamasis sprendimo pradėti procedūrą motyvavimo trūkumas negali tapti kliūtimi išieškoti pagalbą. Bet kuriuo atveju Komisija primena, kad tariamas ginčijamų mokesčių sprendimų individualioms priemonėms taikytos atrankumo prezumpcijos motyvavimo trūkumas yra neveiksmingas argumentas, nes Komisija savo sprendimo šia prezumpcija negrindžia.

348

8.2.3.   VIENODO POŽIŪRIO PRINCIPAS

| (356) | Galiausiai, „Engie“ nurodo, kad buvo pažeistas vienodo požiūrio principas, tvirtinant jog sprendimas išieškoti pagalbą padarinių turės tik „Engie“ ir nepaveiks kitų tokia pat apmokestinimo tvarka pasinaudojusių mokesčių mokėtojų (349). Tuo klausimu Teismas jau buvo nusprendęs, kad aplinkybė, jog kitom bendrovėms, nors jos ir yra konkurentės, teikiama valstybės pagalba, neturi reikšmės pripažįstant, kad konkreti priemonė yra valstybės pagalba (350). Kadangi pagalbos išieškojimas yra logiška neteisėtos pagalbos buvimo pasekmė, šis argumentas juo labiau turi būti taikomas neteisėtos valstybės pagalbos grąžinimui. |
| --- | --- |

(356)

Galiausiai, „Engie“ nurodo, kad buvo pažeistas vienodo požiūrio principas, tvirtinant jog sprendimas išieškoti pagalbą padarinių turės tik „Engie“ ir nepaveiks kitų tokia pat apmokestinimo tvarka pasinaudojusių mokesčių mokėtojų (349). Tuo klausimu Teismas jau buvo nusprendęs, kad aplinkybė, jog kitom bendrovėms, nors jos ir yra konkurentės, teikiama valstybės pagalba, neturi reikšmės pripažįstant, kad konkreti priemonė yra valstybės pagalba (350). Kadangi pagalbos išieškojimas yra logiška neteisėtos pagalbos buvimo pasekmė, šis argumentas juo labiau turi būti taikomas neteisėtos valstybės pagalbos grąžinimui.

349

350

| (357) | Apibendrinant galima daryti išvadą, kad šioje byloje nė vienu bendruoju teisės principu susigrąžinimui neprieštaraujama. |
| --- | --- |

(357)

Apibendrinant galima daryti išvadą, kad šioje byloje nė vienu bendruoju teisės principu susigrąžinimui neprieštaraujama.

8.3.   LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMO METODIKA

LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMO METODIKA

| (358) | Įpareigojant valstybę narę panaikinti neteisėtą pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, siekiama tikslo atkurti iki tol rinkoje buvusią konkurencijos padėtį. Šiuo klausimu Teisingumo Teismas yra pareiškęs, kad toks tikslas pasiektas, jeigu pagalbos gavėjas grąžino neteisėtą pagalbą ir taip prarado rinkoje prieš konkurentus turėtą pranašumą ir jeigu atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis. |
| --- | --- |

(358)

Įpareigojant valstybę narę panaikinti neteisėtą pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, siekiama tikslo atkurti iki tol rinkoje buvusią konkurencijos padėtį. Šiuo klausimu Teisingumo Teismas yra pareiškęs, kad toks tikslas pasiektas, jeigu pagalbos gavėjas grąžino neteisėtą pagalbą ir taip prarado rinkoje prieš konkurentus turėtą pranašumą ir jeigu atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis.

| (359) | Jokia Sąjungos teisės nuostata neįpareigoja, kad Komisija, nurodydama išieškoti pripažintą nesuderinama su vidaus rinka pagalbą, nustatytų tikslią susigrąžintinos pagalbos sumą (351). Priešingai, pakanka, kad susigrąžintinos pagalbos sumą, atsižvelgiant į sprendime esančias nuorodas, būtų galima nustatyti be pernelyg didelių sunkumų (352). Sąjungos teisės reikalavimai šioje srityje apsiriboja tuo, kad, susigrąžinant neteisėtai suteiktą pagalbą būtų atstatyta ankstesnė padėtis ir šis grąžinimas vyktų pagal nacionalinėje teisėje numatytas sąlygas (353). Taigi Komisija gali apsiriboti pareigos susigrąžinti pagalbą konstatavimu ir pavesti nacionalinėms institucijoms užduotį apskaičiuoti tikslią grąžintinos pagalbos sumą (354). |
| --- | --- |

(359)

Jokia Sąjungos teisės nuostata neįpareigoja, kad Komisija, nurodydama išieškoti pripažintą nesuderinama su vidaus rinka pagalbą, nustatytų tikslią susigrąžintinos pagalbos sumą (351). Priešingai, pakanka, kad susigrąžintinos pagalbos sumą, atsižvelgiant į sprendime esančias nuorodas, būtų galima nustatyti be pernelyg didelių sunkumų (352). Sąjungos teisės reikalavimai šioje srityje apsiriboja tuo, kad, susigrąžinant neteisėtai suteiktą pagalbą būtų atstatyta ankstesnė padėtis ir šis grąžinimas vyktų pagal nacionalinėje teisėje numatytas sąlygas (353). Taigi Komisija gali apsiriboti pareigos susigrąžinti pagalbą konstatavimu ir pavesti nacionalinėms institucijoms užduotį apskaičiuoti tikslią grąžintinos pagalbos sumą (354).

351

352

353

354

| (360) | Mokesčių priemonėmis suteikus neteisėtą valstybės pagalbą, susigrąžintina suma turėtų būti apskaičiuojama palyginus iš tiesų sumokėtą pelno mokestį ir sumą, kuri turėjo būti sumokėta nesant ginčijamų mokesčių sprendimų. Šių dviejų verčių skirtumas yra suteikta pagalba, kurią visą reikia išieškoti. |
| --- | --- |

(360)

Mokesčių priemonėmis suteikus neteisėtą valstybės pagalbą, susigrąžintina suma turėtų būti apskaičiuojama palyginus iš tiesų sumokėtą pelno mokestį ir sumą, kuri turėjo būti sumokėta nesant ginčijamų mokesčių sprendimų. Šių dviejų verčių skirtumas yra suteikta pagalba, kurią visą reikia išieškoti.

| (361) | Kaip buvo išaiškinta 6 skirsnyje, ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta pagalba yra bendrovių „LNG Holding“ ir CEF iš kapitalo dalių gautų pajamų, kurios ekonominiu požiūriu atitinka atitinkamai bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM kaip išlaidas atskaitytas sumas, neapmokestinimas (355). Dėl tokio bendro tų pačių sumų neapmokestinimo ir atskaitymo beveik visas bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM uždirbtas pelnas liko neapmokestintas. Dėl šios priežasties, nauda faktiškai materializuojasi tuo momentu, kai bendrovių „LNG Holding“ ir CEF ZORA prieaugį atitinkančioms pajamos, kurias prieš tai atskaitė bendrovės „LNG Supply“ ir GSTM, taikomas iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimas. Šiuo klausimu Komisija atkreipia dėmesį, kad 2016 m. gruodžio 31 d. (356) ZORA GSTM paskola dar nebuvo konvertuota į bendrovės GSTM akcijas, o tai reiškia, kad šio sandorio atveju iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimas dar nebuvo taikytas. Todėl GSTM mokesčių sprendimais suteikta pagalba dar nėra materiali ir dėl šios priežasties nėra sumos, kurią reikėtų išieškoti (nebent, tarp 2016 m. gruodžio 31 d. iš šio sprendimo priėmimo dienos ZORA GSTM paskola buvo konvertuota į bendrovės GSTM akcijas ir šios akcijos buvo panaikintos arba parduotos ir atitinkamoms pajamos buvo taikyta iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostata). |
| --- | --- |

(361)

Kaip buvo išaiškinta 6 skirsnyje, ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta pagalba yra bendrovių „LNG Holding“ ir CEF iš kapitalo dalių gautų pajamų, kurios ekonominiu požiūriu atitinka atitinkamai bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM kaip išlaidas atskaitytas sumas, neapmokestinimas (355). Dėl tokio bendro tų pačių sumų neapmokestinimo ir atskaitymo beveik visas bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM uždirbtas pelnas liko neapmokestintas. Dėl šios priežasties, nauda faktiškai materializuojasi tuo momentu, kai bendrovių „LNG Holding“ ir CEF ZORA prieaugį atitinkančioms pajamos, kurias prieš tai atskaitė bendrovės „LNG Supply“ ir GSTM, taikomas iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimas. Šiuo klausimu Komisija atkreipia dėmesį, kad 2016 m. gruodžio 31 d. (356) ZORA GSTM paskola dar nebuvo konvertuota į bendrovės GSTM akcijas, o tai reiškia, kad šio sandorio atveju iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimas dar nebuvo taikytas. Todėl GSTM mokesčių sprendimais suteikta pagalba dar nėra materiali ir dėl šios priežasties nėra sumos, kurią reikėtų išieškoti (nebent, tarp 2016 m. gruodžio 31 d. iš šio sprendimo priėmimo dienos ZORA GSTM paskola buvo konvertuota į bendrovės GSTM akcijas ir šios akcijos buvo panaikintos arba parduotos ir atitinkamoms pajamos buvo taikyta iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostata).

355

356

| (362) | Priešingai, ZORA LNG paskola 2014 m. buvo konvertuota ir bendrovės „LNG Supply“ akcijos, kurias konvertavus gavo bendrovė „LNG Holding“ tais pačiais metais buvo panaikintos, dėl ko bendrovė „LNG Holding“ gavo 506,2 mln. USD pajamų. Šios pajamos nebuvo apmokestintos pagal iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostatą. Ši suma atitinka bendrovės „LNG Supply“ kaip ZORA prieaugį atskaitytas išlaidas |
| --- | --- |

(362)

Priešingai, ZORA LNG paskola 2014 m. buvo konvertuota ir bendrovės „LNG Supply“ akcijos, kurias konvertavus gavo bendrovė „LNG Holding“ tais pačiais metais buvo panaikintos, dėl ko bendrovė „LNG Holding“ gavo 506,2 mln. USD pajamų. Šios pajamos nebuvo apmokestintos pagal iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostatą. Ši suma atitinka bendrovės „LNG Supply“ kaip ZORA prieaugį atskaitytas išlaidas

| (363) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, susigrąžintina suma turi būti nustatyta: pirma, atsižvelgiant į bendrovės „LNG Holding“ mokesčių deklaracijose nurodytas konvertuotą ZORA prieaugį atitinkančias pajamas, kurias prieš tai atskaitė bendrovė „LNG Supply“ (357); antra, tokiu būdu gautai sumai taikant Liuksemburge bendrovių pajamoms taikomą įprastą apmokestinimo sistemą, įskaitant įprastą pelno mokestį, verslo mokestį, papildomus mokesčius ir turto mokestį. Tokiu būdu apskaičiuota suma yra suma, kurią reikia išieškoti. kad būtų pašalintas atrankusis pranašumas, kurį Liuksemburgas suteikė ginčijamais mokesčių sprendimais. Komisija atsižvelgia į tai, kad iki 2016 mokestinių metų įskaitytinai bendrovės „LNG Holding“ mokesčių deklaracijose nurodyta pajamų suma, kuri atitiko bendrovės „LNG Supply“ atskaitytą konvertuotą ZORA prieaugį, siekė 2014 mokestiniais metais suteiktus 506,2 mln. USD (358). |
| --- | --- |

(363)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, susigrąžintina suma turi būti nustatyta: pirma, atsižvelgiant į bendrovės „LNG Holding“ mokesčių deklaracijose nurodytas konvertuotą ZORA prieaugį atitinkančias pajamas, kurias prieš tai atskaitė bendrovė „LNG Supply“ (357); antra, tokiu būdu gautai sumai taikant Liuksemburge bendrovių pajamoms taikomą įprastą apmokestinimo sistemą, įskaitant įprastą pelno mokestį, verslo mokestį, papildomus mokesčius ir turto mokestį. Tokiu būdu apskaičiuota suma yra suma, kurią reikia išieškoti. kad būtų pašalintas atrankusis pranašumas, kurį Liuksemburgas suteikė ginčijamais mokesčių sprendimais. Komisija atsižvelgia į tai, kad iki 2016 mokestinių metų įskaitytinai bendrovės „LNG Holding“ mokesčių deklaracijose nurodyta pajamų suma, kuri atitiko bendrovės „LNG Supply“ atskaitytą konvertuotą ZORA prieaugį, siekė 2014 mokestiniais metais suteiktus 506,2 mln. USD (358).

357

358

| (364) | 363 konstatuojamojoje dalyje aprašytas metodas turėtų būti taikytas bendrovei CEF, jei pagalbos suma taptų materiali iki šio sprendimo priėmimo dienos konvertavus (visą ar dalį) ZORA GSTM paskolą į bendrovės GSTM akcijas, jas atšaukus arba pardavus ir vėliau bendrovės CEF deklaracijose pagal iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostatą. Tas pats galioja ir bet kokiai bendrovei „LNG Holding“ iki šio sprendimo priėmimo dienos suteiktai papildomai pagalbai galimai vėliau konvertavus ZORA LNG priemonę ir panaikinus arba pardavus atitinkamas bendrovės „LNG Supply“ akcijas ir bendrovės „LNG Holding“ deklaracijose pagal iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostatą. |
| --- | --- |

(364)

363 konstatuojamojoje dalyje aprašytas metodas turėtų būti taikytas bendrovei CEF, jei pagalbos suma taptų materiali iki šio sprendimo priėmimo dienos konvertavus (visą ar dalį) ZORA GSTM paskolą į bendrovės GSTM akcijas, jas atšaukus arba pardavus ir vėliau bendrovės CEF deklaracijose pagal iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostatą. Tas pats galioja ir bet kokiai bendrovei „LNG Holding“ iki šio sprendimo priėmimo dienos suteiktai papildomai pagalbai galimai vėliau konvertavus ZORA LNG priemonę ir panaikinus arba pardavus atitinkamas bendrovės „LNG Supply“ akcijas ir bendrovės „LNG Holding“ deklaracijose pagal iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostatą.

8.4.   ŪKIO SUBJEKTAS IŠ KURIO TURI BŪTI IŠIEŠKOTA PAGALBA

ŪKIO SUBJEKTAS IŠ KURIO TURI BŪTI IŠIEŠKOTA PAGALBA

| (365) | Atsižvelgusi į 6.6 ir 8.3 skirsniuose pateiktas pastabas, Komisija mano, kad Liuksemburgas pirmiausia turėtų išieškoti jau materialia tapusią neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą iš bendrovės „LNG Holding“ (359). Jei bendrovė „LNG Holding“ negalėtų grąžinti visos ginčijamais mokesčių sprendimais suteiktos pagalbos sumos, Liuksemburgas turėtų likusią sumą išieškoti iš bendrovės „Engie S.A.“ ir (arba) iš vieno jos teisių ir pareigų perėmėjo arba grupės bendrovių, kadangi būtent šis ūkio subjektas kontroliuoja grupę „Engie“, kuri yra vienas ekonominis vienetas, gaunantis naudą iš pagalbos. Tokiu būdu, išieškojus pagalbą, nesąžiningas ginčijamais mokesčių sprendimais suteiktas pranašumas bus pašalintas ir bus atkurta ankstesnė padėtis rinkoje. |
| --- | --- |

(365)

Atsižvelgusi į 6.6 ir 8.3 skirsniuose pateiktas pastabas, Komisija mano, kad Liuksemburgas pirmiausia turėtų išieškoti jau materialia tapusią neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą iš bendrovės „LNG Holding“ (359). Jei bendrovė „LNG Holding“ negalėtų grąžinti visos ginčijamais mokesčių sprendimais suteiktos pagalbos sumos, Liuksemburgas turėtų likusią sumą išieškoti iš bendrovės „Engie S.A.“ ir (arba) iš vieno jos teisių ir pareigų perėmėjo arba grupės bendrovių, kadangi būtent šis ūkio subjektas kontroliuoja grupę „Engie“, kuri yra vienas ekonominis vienetas, gaunantis naudą iš pagalbos. Tokiu būdu, išieškojus pagalbą, nesąžiningas ginčijamais mokesčių sprendimais suteiktas pranašumas bus pašalintas ir bus atkurta ankstesnė padėtis rinkoje.

359

9.   SPRENDIMO TAIKYMO KONTROLĖ

SPRENDIMO TAIKYMO KONTROLĖ

| (366) | Kaip išaiškinta 6.2 skirsnyje, būtent bendrovių „LNG Holding“ ir CEF pajamoms, kurios ekonominiu požiūriu atitinka bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM kaip išlaidas atskaitytas sumas (ZORA prieaugį) pagal iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostatą, buvo suteiktas nesąžiningas pranašumas, kuris yra ginčijamais mokesčių sprendimais Liuksemburgo suteiktos paramos materialus pavidalas. Komisija nekelia klausimo dėl pačios „Engie“ įgyvendintos veiklos perdavimo sistemos teisėtumo Liuksemburgo mokesčių teisės atžvilgiu. Ji tiesiog ginčija konkrečius šios struktūros padarinius visam grupės „Engie“ mokėtinam pelno mokesčiui, būtent tai, kad beveik visas bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM uždirbtas pelnas iš tiesų nebuvo apmokestintas. Būtent, Komisija reikalauja, kad Liuksemburgas netaikytų kontroliuojančiųjų bendrovių lygmeniu iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostatos visoms pajamoms, kurios atitinka anksčiau patronuojamųjų bendrovių iš apmokestinamųjų pajamų atskaitytas sumas. |
| --- | --- |

(366)

Kaip išaiškinta 6.2 skirsnyje, būtent bendrovių „LNG Holding“ ir CEF pajamoms, kurios ekonominiu požiūriu atitinka bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM kaip išlaidas atskaitytas sumas (ZORA prieaugį) pagal iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostatą, buvo suteiktas nesąžiningas pranašumas, kuris yra ginčijamais mokesčių sprendimais Liuksemburgo suteiktos paramos materialus pavidalas. Komisija nekelia klausimo dėl pačios „Engie“ įgyvendintos veiklos perdavimo sistemos teisėtumo Liuksemburgo mokesčių teisės atžvilgiu. Ji tiesiog ginčija konkrečius šios struktūros padarinius visam grupės „Engie“ mokėtinam pelno mokesčiui, būtent tai, kad beveik visas bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM uždirbtas pelnas iš tiesų nebuvo apmokestintas. Būtent, Komisija reikalauja, kad Liuksemburgas netaikytų kontroliuojančiųjų bendrovių lygmeniu iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostatos visoms pajamoms, kurios atitinka anksčiau patronuojamųjų bendrovių iš apmokestinamųjų pajamų atskaitytas sumas.

| (367) | Kadangi ZORA sutartys turi baigti galioti 2024 m. ir 2026 m. (360), didelė ginčijamais mokesčių sprendimais „Engie“ suteiktos naudos dalis faktiškai materializuosis ateityje, atsižvelgiat į „Engie“ sprendimus dėl ZORA konvertavimo į bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM akcijas ir vėlesnio jų panaikinimo arba pardavimo momento. Būtent dėl šios priežasties Komisija mano, kad be įpareigojimo išieškoti jau materialia tapusią pagalbą, kaip aprašyta 8 skirsnyje, Liuksemburgas neturi leisti bendrovių „LNG Holding“ ir CEF pajamoms, kurios atitinka atitinkamai bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM atskaitytą ZORA prieaugį, taikyti iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostatos pasibaigus ZORA sutarčių galiojimui 2024 m. ir 2016 m., anksčiau ar net po 2026 m. (361) |
| --- | --- |

(367)

Kadangi ZORA sutartys turi baigti galioti 2024 m. ir 2026 m. (360), didelė ginčijamais mokesčių sprendimais „Engie“ suteiktos naudos dalis faktiškai materializuosis ateityje, atsižvelgiat į „Engie“ sprendimus dėl ZORA konvertavimo į bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM akcijas ir vėlesnio jų panaikinimo arba pardavimo momento. Būtent dėl šios priežasties Komisija mano, kad be įpareigojimo išieškoti jau materialia tapusią pagalbą, kaip aprašyta 8 skirsnyje, Liuksemburgas neturi leisti bendrovių „LNG Holding“ ir CEF pajamoms, kurios atitinka atitinkamai bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM atskaitytą ZORA prieaugį, taikyti iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo nuostatos pasibaigus ZORA sutarčių galiojimui 2024 m. ir 2016 m., anksčiau ar net po 2026 m. (361)

360

jau

361

| (368) | Kadangi didelė „Engie“ suteiktos pagalbos dalis dar netapo materialia ir siekiant kar taip neįvyktų ateityje, būtina, kad Liuksemburgas pateiktų Komisijai šių grupės „Engie“ subjektų mokesčių deklaracijas, finansines ataskaitas ir pranešimus apie mokesčių apskaičiavimą: „Engie LNG Supply, S.A.“, „Engie Treasury Management S.à.r.l.“, „Engie LNG Holding S.à.r.l.“, „Engie Invest International S.A.“ (įskaitant mokesčių integravimo sistemos mokesčių deklaracijas ir pranešimus apie mokesčių apskaičiavimą) (362), „Engie LNG (Luxembourg) S.à.r.l.“ ir „Electrabel Invest Luxembourg S.A.“ Komisija taip pat turės gauti bet kokį naują išvardytoms bendrovėms ir bet kuriam kitam grupės „Engie“ subjektui palankų Liuksemburgo priimtą išankstinį mokesčių sprendimą dėl ginčijamais mokesčių sprendimais „Engie“ įgyvendintų struktūrų apmokestinimo tvarkos. Ši informacija būtina siekiant užtikrinti tolesnį šio sprendimo įgyvendinimą. Iš tiesų Komisija kiekvienais mokestiniais metais tikrins, ar bendrovių „Engie LNG Holding S.à.r.l.“ ir „Engie Invest International S.A.“ pajamoms, atitinkančioms atitinkamai bendrovių „Engie LNG Supply, S.A.“ ir „Engie Treasury Management S.à.r.l.“ atskaitytą ZORA prieaugį, nebus taikytas iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimas. Ši priežiūros pareiga įgyvendinama neatsižvelgiant į tai, ar 22 konstatuojamojoje dalyje aprašyta operacija yra užbaigta, t. y. ar bendrovės „Engie LNG Supply, S.A.“ patronuojančioji bendrovė priklauso grupei „Engie“ ar „Total“ grupei. Be to, jei „Engie“ nuspręstų peržiūrėti ginčijamuose mokesčių sprendimuose įgyvendintas struktūras, Liuksemburgas privalo pranešti Komisijai apie atitinkamus sprendimus ir jų poveikį bendram grupės „Engie“ Liuksemburge mokėtinam pelno mokesčiui. Šioje konstatuojamojoje dalyje išvardyti įpareigojimais bus taikomi tol, kol bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM akcijos nebus visiškai konvertuotos ir vėliau panaikintos arba parduotos. |
| --- | --- |

(368)

Kadangi didelė „Engie“ suteiktos pagalbos dalis dar netapo materialia ir siekiant kar taip neįvyktų ateityje, būtina, kad Liuksemburgas pateiktų Komisijai šių grupės „Engie“ subjektų mokesčių deklaracijas, finansines ataskaitas ir pranešimus apie mokesčių apskaičiavimą: „Engie LNG Supply, S.A.“, „Engie Treasury Management S.à.r.l.“, „Engie LNG Holding S.à.r.l.“, „Engie Invest International S.A.“ (įskaitant mokesčių integravimo sistemos mokesčių deklaracijas ir pranešimus apie mokesčių apskaičiavimą) (362), „Engie LNG (Luxembourg) S.à.r.l.“ ir „Electrabel Invest Luxembourg S.A.“ Komisija taip pat turės gauti bet kokį naują išvardytoms bendrovėms ir bet kuriam kitam grupės „Engie“ subjektui palankų Liuksemburgo priimtą išankstinį mokesčių sprendimą dėl ginčijamais mokesčių sprendimais „Engie“ įgyvendintų struktūrų apmokestinimo tvarkos. Ši informacija būtina siekiant užtikrinti tolesnį šio sprendimo įgyvendinimą. Iš tiesų Komisija kiekvienais mokestiniais metais tikrins, ar bendrovių „Engie LNG Holding S.à.r.l.“ ir „Engie Invest International S.A.“ pajamoms, atitinkančioms atitinkamai bendrovių „Engie LNG Supply, S.A.“ ir „Engie Treasury Management S.à.r.l.“ atskaitytą ZORA prieaugį, nebus taikytas iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimas. Ši priežiūros pareiga įgyvendinama neatsižvelgiant į tai, ar 22 konstatuojamojoje dalyje aprašyta operacija yra užbaigta, t. y. ar bendrovės „Engie LNG Supply, S.A.“ patronuojančioji bendrovė priklauso grupei „Engie“ ar „Total“ grupei. Be to, jei „Engie“ nuspręstų peržiūrėti ginčijamuose mokesčių sprendimuose įgyvendintas struktūras, Liuksemburgas privalo pranešti Komisijai apie atitinkamus sprendimus ir jų poveikį bendram grupės „Engie“ Liuksemburge mokėtinam pelno mokesčiui. Šioje konstatuojamojoje dalyje išvardyti įpareigojimais bus taikomi tol, kol bendrovių „LNG Supply“ ir GSTM akcijos nebus visiškai konvertuotos ir vėliau panaikintos arba parduotos.

362

10.   IŠVADA

IŠVADA

| (369) | Užbaigdama Komisija konstatuoja, kad Liuksemburgas, pažeisdamas Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai suteikė grupei „Engie“ valstybės pagalbą, remdamasis ginčijamais mokesčių sprendimais. Liuksemburgas privalo tą pagalbą pagal Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnį susigrąžinti iš bendrovės „LNG Holding“, o jeigu ši negebės grąžinti visos pagalbos sumos, likusią negrąžintą pagalbos sumą jis privalo susigrąžinti iš bendrovės „Engie S.A.“ ar bet kurio jos teisių ir pareigų perėmėjo arba iš grupės bendrovių. Liuksemburgas privalo pasirūpinti, kad ateityje „Engie“ ar kuriai nors grupės bendrovei pagal ginčijamuose mokesčių sprendimuose pateiktą apmokestinimo tvarką nebūtų suteikta jokia papildoma pagalba. Atsižvelgdama į tai, Komisija |
| --- | --- |

(369)

Užbaigdama Komisija konstatuoja, kad Liuksemburgas, pažeisdamas Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai suteikė grupei „Engie“ valstybės pagalbą, remdamasis ginčijamais mokesčių sprendimais. Liuksemburgas privalo tą pagalbą pagal Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnį susigrąžinti iš bendrovės „LNG Holding“, o jeigu ši negebės grąžinti visos pagalbos sumos, likusią negrąžintą pagalbos sumą jis privalo susigrąžinti iš bendrovės „Engie S.A.“ ar bet kurio jos teisių ir pareigų perėmėjo arba iš grupės bendrovių. Liuksemburgas privalo pasirūpinti, kad ateityje „Engie“ ar kuriai nors grupės bendrovei pagal ginčijamuose mokesčių sprendimuose pateiktą apmokestinimo tvarką nebūtų suteikta jokia papildoma pagalba. Atsižvelgdama į tai, Komisija

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2008 m. rugsėjo 9 d. Liuksemburgo mokesčių administratoriaus priimtu ir 2008 m. rugsėjo 30 d., 2009 m. kovo 3 d., 2012 m. kovo 9 d. ir 2014 m. kovo 13 d. dienos mokesčių sprendimais pakeistu ir papildytu mokesčių sprendimu, taip pat 2010 m. vasario 9 d. Liuksemburgo mokesčių administratoriaus priimtu ir 2012 m. birželio 15 d. išankstiniu mokesčių sprendimu papildytu išankstiniu mokesčių sprendimu bendrovei „Engie S.A.“ ir visoms bendrovės „Engie S.A.“ tiesiogiai ar netiesiogiai valdomoms bendrovėms suteikta valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka bei Liuksemburgo neteisėtai suteikta pažeidžiant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį.

2 straipsnis

1.   Liuksemburgas susigrąžina iš „Engie LNG Holding S.á.r.l.“ 1 dalyje nurodytą nesuderinamą ir neteisėtą pagalbą.

2.   Visos likusios sumos, kurių nepavyks susigrąžinti iš bendrovės „Engie LNG Holding S.á.r.l.“, vykdant 1 dalyje nurodytą susigrąžinimą, turi būti susigrąžintos iš bendrovės „Engie S.A.“ ir (arba) bet kurio jos teisių ir pareigų perėmėjo arba iš grupės bendrovių.

3.   Susigrąžinamoms sumoms skaičiuojamos palūkanos už laikotarpį nuo jų perdavimo pagalbos gavėjams disponuoti dienos iki susigrąžinimo dienos.

4.   Palūkanos apskaičiuojamos pagrindinei sumai ir susikaupusioms palūkanoms pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių.

5.   Liuksemburgas nebeteikia 1 straipsnyje nurodytos pagalbos nuo šio sprendimo priėmimo dienos.

3 straipsnis

1.   1 straipsnyje nurodyta suteikta pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Liuksemburgas užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.

4 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Liuksemburgas pateikia informaciją apie metodus, taikytus tiksliai pagalbos sumai apskaičiuoti.

2.   Liuksemburgas nuolat informuoja Komisiją apie pažangą nacionalinėmis priemonėmis įgyvendinant šį sprendimą, kol pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą bus grąžinta visa suteikta pagalba. Komisijos paprašytas, jis nedelsdamas pateikia informaciją apie priemones, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis, kad būtų įvykdytas šis sprendimas.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei.

Priimta Briuselyje 2018 m. birželio 20 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 36, 2017 2 3, p. 13.

1

(2)  Nusiųsto rašto nuoroda SA.37267 (2013/CP) – Sprendimų dėl mokesčių priėmimo praktika – Liuksemburgas.

2

(3)  2015 m. „GDF Suez“ grupės pavadinimas buvo pakeistas į „Engie“. žr. „Engie“ interneto svetainę (https://www.engie.com/groupe/histoire-groupe-engie/).

3

(4)  2015 m. pavadinimas pakeistas į „Engie LNG Supply S.A.“
  „LNG“ yra „liquefied natural gas“ (suskystintos gamtinės dujos) santrumpa.

4

(5)  2015 m. pavadinimas pakeistas į „Engie Treasury Management S.à.r.l.“

5

(6)  Nors byloje tiksli santrumpos ZORA reikšmė nėra nurodyta ir Liuksemburgas jos nepaaiškino, Komisija daro prielaidą, kad ji reiškia „kaip akcijas grąžintinas obligacijas be palūkanų“ (pranc. Zéro-intérêts Obligation Remboursable en Actions).

6

Zéro-intérêts Obligation Remboursable en Actions

(7)  
  2016 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimas SA.44888 (2016/NN) (ex 2016/EO) „Galima valstybės pagalba bendrovei „GDF Suez“ (OL C 36, 2017 2 3, p. 13).

7

(8)  Žr. 1 išnašą.

8

(9)  Žr. „Engie“ interneto svetainę (https://www.engie.com/groupe/histoire-groupe-engie/).

9

(10)  Žr. „Engie“ interneto svetainę (http://www.engie.com/journalistes/communiques-de-presse/gdf-suez-devient-engie/).

10

(11)  2014 m. ji valdė beveik 650 jėgainių visame pasaulyje (Pagrindiniai „Engie“ duomenys, https://library.engie.com/uid_3b0d9abd-abf7-404d-913f-0c30f10eb8d0#app=3d20&9557-source=xmlConfs/init.xml&l=fr&p=0&v=Version1).

11

(12)  
  2016 m. gruodžio 31 d. duomenys (http://www.engie.com/wp-content/uploads/2017/03/chifres-cles-2016-v1_va.jpg).

12

(13)  
  „Engie“, pagrindiniai duomenys (http://www.engie.com/wp-content/uploads/2017/03/chifres-cles-2016-v1_va.jpg).

13

(14)  
  „Engie“, 2016 m. metiniai rezultatai, Priedai FY 2016 (https://www.engie.com/investisseurs/resultats-3/resultats-2016/). 3,8 mlrd. EUR buvo uždirbta Lotynų Amerikoje, 4,7 mlrd. EUR Šiaurės Amerikoje, 5,5 mlrd. EUR Azijoje, Artimuosiuose Rytuose ir Okeanijoje ir 0,3 mlrd. EUR Afrikoje.

14

(15)  Ten pat nurodyta, kad 15,1 % pajamų uždirbta Lotynų Amerikoje, 5,9 % – Šiaurės Amerikoje ir 11,6 % – likusioje pasaulio dalyje.

15

(16)  2015 m. pavadinimas pakeistas į „Engie Invest International S.A.“

16

(17)  Žr. neaudituotą 2014 m. gruodžio 31 d. bendrovės CEF finansinę ataskaitą.

17

(18)  Žr. https://www.engie.com/wp-content/uploads/2015/06/gsii-co.pdf.

18

(19)  Žr. 2012 m. birželio 15 d. prašymą priimti išankstinį mokesčių sprendimą, p. 2.

19

(20)  2015 m. pavadinimas pakeistas į „Engie LNG Holding S.à.r.l.“

20

(21)  Žr. 2013 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LNG Holding“ finansinę ataskaitą.

21

(22)  Remiantis 2008 m. rugsėjo 9 d. prašymu priimti išankstinį mokesčių sprendimą, tuo metu pagrindinį turtą sudarė: SGD terminalo pajėgumo sandoris ir su šiuo terminalu susijęs apsikeitimo sandoris, su bendrove „Yemen LNG LLC“ sudaryta SGD pirkimo ir pardavimo sutartis, įvairios frachtavimo ir ilgalaikio saugojimo sutartys. Išsamus perduoto turto sąrašas pateiktas 2009 m. spalio 30 d. sandorio tarp „GDF Suez LNG Trading S.A“ ir „LNG Supply“ 1 priede.

22

(23)  
  2018 m. balandžio 11 d. Komisija, vadovaudamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu (OL L 24 2004 1 29, p. 1), nusprendė neprieštarauti, kad bendrovė „Total S.A“ įgytų išskirtinę „Engie“ tam tikrų SGD verslo segmento, kuriam priklauso „LNG Supply“, dalių kontrolę.

23

(24)  Mažiau nei 1 % bendrovės faktinio komercinės veiklos pelno.

24

(25)  Jei ZORA paskolos laikotarpiu patronuojamoji bendrovė patiria nuostolių, ZORA paskolos prieaugis yra neigiamas ir mažina nominalią ZORA paskolos sumą.

25

(26)  Pavyzdžiui, jei ji panaikintų pagal išankstinę sutartį gautas akcijas.

26

(27)  Nors ginčijamuose mokesčių sprendimuose buvo numatyta, kad bendrovei tarpininkei apmokestinimas nebus taikomas pagal specialiąją Liuksemburgo mokesčių įstatymo nuostatą (22a straipsnį), leidžiančią atidėti iš paskolų konvertavimo į kapitalo dalis gauto kapitalo prieaugio apmokestinimą, vėliau Liuksemburgas nurodė, kad iki šio sprendimo dienos įvykdyto vienintelio konvertavimo atveju bendrovės minėtąja nuostata nepasinaudojo. Bet kuriuo atveju, nepriklausomai nuo specialiosios nuostatos taikymo, bendrovė tarpininkė iš konvertavimo neuždirbs jokio pelno.

27

(28)  Iš tiesų, patronuojamajai bendrovei taikomas apmokestinimas siekia tik mažiau nei 1 % faktinio bendrovės komercinės veiklos pelno.

28

(29)  Žr. 22 konstatuojamąją dalį.

29

(30)  Žr. 20 konstatuojamąją dalį.

30

(31)  Žr. 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašymą, 1 skirsnis.

31

(32)  Tačiau šie turto perdavimo struktūros pakeitimai neturėjo poveikio įvairių bendrovių apmokestinimo tvarkai.

32

(33)  Faktinis bendrovės „LNG Trading“ valdymas buvo perkeltas į Nyderlandus (žr. 2008 m. rugsėjo 30 d. išankstinio mokesčių sprendimo prašymą). Paskui, 2012 m. spalio 1 d., bendrovė buvo likviduota [žr. 2015 m. birželio 25 d. Liuksemburgo raštą, kurio nuoroda SA 37.267 (2013/CP) – Sprendimų dėl mokesčių priėmimo praktika – Liuksemburgas].

33

(34)  ZORA paskolos prieaugis pridedamas ar atimamas vėliausiai ZORA paskolos laikotarpio pabaigoje, žr. 34 konstatuojamosios dalies 2 punktą.

34

(35)  Išsamus struktūros aprašymas: Bendrovė „LNG Supply“ įsigijo SGD verslą prisiimdama du įsipareigojimus, kurių vienas – [7–12]mln. USD, o kitas lygus SGD verslo rinkos vertei, atskaičius [7–12] mln. USD. Antrąjį įsipareigojimą bendrovė „LNG Trading“ perleido bendrovei „LNG Holding“, kuri, savo ruožtu, perleido jį bendrovei „LNG Luxembourg“, kuri pasirašė su ja LNG išankstinę sutartį. Bendrovė „LNG Luxembourg“ perleido įsipareigojimą bendrovei „LNG Supply“ suteikdama ZORA LNG paskolą (žr. 2009 m. išankstinio mokesčių sprendimo prašymą, 1 skirsnis).

35

(36)  Kurią Liuksemburgas pateikė 2017 m. birželio 16 d.

36

(37)  Žr. LNG perdavimo sutartį, 2.1 punktas.

37

(38)  Žr. LNG perdavimo sutartį, 2.1, 3 ir 4.3 punktai.

38

(39)  Kurią Liuksemburgas pateikė 2016 m. lapkričio 21 d.

39

(40)  Žr. ZORA LNG sutartį, 2 punktas.

40

(41)  Žr. ZORA LNG sutartį, 5 punktas.

41

(42)  Žr. ZORA LNG sutartį, 4 punktas.

42

(43)  Žr. ZORA LNG sutartį, 4 ir 5 punktai.

43

(44)  Žr. ZORA LNG sutartį, 2 punktas.

44

(45)  Žr. ZORA LNG sutartį (5.2 punktas) ir apibrėžtis 1 punkte.

45

(46)  Kurią Liuksemburgas pateikė 2016 m. lapkričio 21 d.

46

(47)  Žr. LNG išankstinę sutartį, 2 punktas. SGD turto perdavimo pagal verslo perdavimo sutartį kainos (657 mln. USD) ir ZORA LNG paskolos „emisijos kainos“ bei LNG išankstinėje sutartyje nustatytos kainos (646 mln. USD) skirtumas yra tokio paties dydžio kaip bendrovės „LNG Supply“ išduotas 11 mln. USD vekselis, kuris nėra įtrauktas į finansavimo struktūrą (žr. 36 išnašą).

47

(48)  Žr. LNG išankstinę sutartį, 3 punktas.

48

(49)  2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme nurodyta: „ZORA paskola kaupsis, kol pasieks [bendrovės LNG Supply] ikimokestinio pelno dydį atskaičius grynąją maržą [...]. Didėjant įsipareigojimo pagal ZORA paskolą vertei [bendrovė „LNG Supply“] išskaitys tokio pat dydžio atskaitytinas išlaidas“ (2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašymas, p. 2). Toks įsipareigojimo padidinimas yra paminėtas 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme ir pavadintas „ZORA prieaugiu“ arba „ZORA išlaidomis“.

49

(50)  2012 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme nurodyta, kad „bendrojo turto vertės [1/(50–100)%] dydžio grynoji marža“ turi būti vertinama kaip susijusi su ZORA paskola finansuojamo turto vidutine verte, o „bendroji metinė apyvarta“ turėtų būti suprantama kai visos bendrovės „LNG Supply“ pajamos, nurodytos jos apskaitoje, įskaitant mokėtinų palūkanų pajamas ir išlaidas ir su įvairiomis bendrovės „LNG Supply“ veiklomis susijusius užsienio valiutų keitimo kursų skirtumus.

50

(51)  Žr. 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašymo 6 dalį (p. 5) ir paaiškinimą (p. 3).

51

(52)  Žr. 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašymą, p. 2. Tai reiškia, kad ZORA prieaugis taip pat galėjo būti neigiamas, jei bendrovė „LNG Supply“ patirtų nuostolių.

52

(53)  Žr. 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašymą, p. 3.

53

(54)  2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašyme pripažįstama (4 išnaša), kad, „nesant ypatingų Liuksemburgo teisės aktų reikalavimų ir siekiant parodyti atlygio už ZORA paskolą esmę, gali būti rekomenduojama, kad [bendrovė „LNG Luxembourg“] pripažintų visa pajamas ZORA paskolos trukmės laikotarpiu. Tokiu būdu [bendrovės „LNG Luxembourg“] apskaitoje ZORA paskolos vertė padidėtų, nebent reali ZORA paskolos vertė yra mažesnė.“

54

(55)  LIR 22a straipsnio antra pastraipa: „Nukrypstant nuo 22 straipsnio penktos pastraipos, įgyvendinus 1–4 punktuose nurodytas keitimo operacijas, su konvertuojamu turtu susijęs kapitalo prieaugis nesusidaro, nebent 1, 3 ir 4 punktuose įvardytais atvejais kreditorius arba akcininkas atsisako taikyti šią nuostatą: 1. konvertuojant paskolą: skolininko įmonės akcinį kapitalą atitinkančių vertybinių popierių suteikimas kreditoriui. Konvertuojant konvertuojamą teisę kapitalizuoti suteikiančią paskolą, su einamųjų veiklos metų laikotarpiu iki konvertavimo susijusios kapitalizuotos palūkanos yra apmokestinamos konvertavimo momentu.“ Praktiškai tai reiškia, kad pagal Liuksemburgo apmokestinimo sistemą istorinė pirkimo kaina ir istorinė ZORA paskolos gavimo data bus naudojamos tuo momentu išleistoms akcijoms.

55

(56)  Žr. 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašymo 7 dalį, p. 5.

56

(57)  Žr. 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašymo 7 dalį, p. 5.

57

(58)  Žr. 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašymą, p. 3.

58

(59)  Žr. 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašymą, p. 3.

59

(60)  Žr. 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašymą, p. 4 (pabrėžta Komisijos).

60

(61)  Žr. 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašymą, p. 9.

61

(62)  Žr. 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašymą, 3.1 skirsnis.

62

(63)  Žr. 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašymą, 3.2 skirsnis.

63

(64)  Žr. bendrovės „LNG Supply“ 2010 m. finansinę ataskaitą, 9 pastaba.

64

(65)  Žr. kiekvienų metų įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaraciją, 1 priedas.

65

(66)  Žr. 2014 m. įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaracijas, 1 priedas.

66

(67)  Žr. kiekvienų metų įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaraciją, 1 priedas.

67

(68)  Žr. kiekvienų metų įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaraciją, 2 priedas.

68

(69)  2014 m. įmonių pajamų mokesčio ir verslo mokesčio deklaracijos 2 priede nurodyta, kad 2014 m. ZORA prieaugis siekė [250–350] mln. USD. Tai reiškia, kad realiai sukauptas ZORA paskolos prieaugis 2017 m. buvo sumažintas [450–550] mln. EUR (atitinka [250–350] mln.USD ir 193,8 mln. USD sumas).

69

(70)  Šis skaičius atitinka apskaičiuotą LNG maržą, kuri nurodyta 2011 m. įmonių pajamų mokesčio ir verslo mokesčio deklaracijos 3 priede. Analogiški skaičiavimai pateikti kitų metų mokesčių deklaracijose.

70

(71)  2011 m. įmonių pajamų mokesčio ir verslo mokesčio deklaracijoje nurodyta, kad ši suma buvo konvertuota į [2 500 000–3 500 000] EUR.

71

(72)  Būtent [100 000–300 000] EUR verslo mokesčio ir [550 000–750 000] EUR įmonių pajamų mokesčio.

72

(73)  Žr. bendrovės „LNG Supply“ 2014 m. finansinę ataskaitą, 8 pastaba.

73

(74)  Žr. 46 ir 47 konstatuojamąsias dalis. Tačiau, kaip nurodyta 69 išnašoje, realiai ZORA paskolos sukauptas prieaugis buvo sumažintas [450–550] mln. USD.

74

(75)  699,9 mln. USD suma taip pat apima 2014 m. ZORA paskolos prieaugį (žr. 70 ir 75 išnašas).

75

(76)  Žr. bendrovės „LNG Supply“ 2014 m. finansinę ataskaitą, 7 pastaba.

76

(77)  Žr. bendrovės „LNG Supply“ 2015 m. finansinę ataskaitą, 8 pastaba.

77

(78)  Žr. bendrovės „LNG Supply“ 2016 m. finansinę ataskaitą, 8 pastaba.

78

(79)  Žr. 2013 m. įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaraciją, 1 priedas.

79

(80)  Žr. 38 konstatuojamąją dalį.

80

(81)  Žr. 2013 m. įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaraciją, 1 priedas.

81

(82)  Žr. 2014 m. įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaraciją, 1 ir 2 priedai.

82

(83)  Žr. bendrovės „LNG Luxembourg“ 2015 m. finansinę ataskaitą, 4 ir 5 pastabos.

83

(84)  Žr. bendrovės „LNG Luxembourg“ 2016 m. finansinę ataskaitą, 3 ir 6 pastabos.

84

(85)  Žr., pavyzdžiui, bendrovės „LNG Supply“ 2013 m. finansinės ataskaitos 3 pastabą.

85

(86)  Žr. kiekvienų metų nuo 2012 m. įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaracijas, išsamią informaciją apie LIR 166 straipsnyje aptartas kapitalo dalis.

86

(87)  Žr. bendrovės „LNG Holding“ 2014 m. finansinę ataskaitą, 3 pastaba. Kapitalo prieaugio suma beveik sutampa su sukaupto konvertuoto ZORA prieaugio suma (žr. 75 išnašą).

87

(88)  Žr. bendrovės „LNG Holding“ 2015 ir 2016 m. finansinę ataskaitą, 3 pastaba.

88

(89)  ZORA paskolos prieaugis pridedamas ar atimamas vėliausiai ZORA paskolos laikotarpio pabaigoje, žr. 61 konstatuojamosios dalies 2 punktą.

89

(90)  Išsamus struktūros aprašymas: Bendrovė CEF perduoda finansavimo ir iždo valdymo verslą bendrovei GSTM mainais už šios vekselį. Bendrovė CEF perleidžia vekselį bendrovei EIL mainais už jai bendrovės EIL išduotą kitą tos pačios vertės vekselį. Tuomet bendrovė GSTM bendrovei EIL suteikia ZORA GSTM paskolą mainais už pirmąjį vekselį. Bendrovė EIL ZORA GSTM paskolos investicijas finansuoja su bendrove CEF sudariusi GSTM išankstinę sutartį. Mainais už bendrovės GSTM išankstinę sutartį bendrovė CEF sumoka antrojo vekselio, kuris bus išmokėtas, dydžio sumą (žr. 2010 m. GSTM mokesčių sprendimo prašymą, I skirsnis).

90

(91)  2012 m. GSTM mokesčių sprendimo prašymo 5 dalyje nurodyta, kad „
  GSTM suteikta ZORA paskola galės būti padidinta. Numatyta, kad bendra pagal ZORA paskolą suteikta suma bus tarp [7–12] ir [37–42] mlrd. EUR.
  “ Remiantis bendrovės GSTM mokesčių deklaracija ir metine finansine ataskaita, 2016 m. gruodžio 31 d. dieną ZORA GSTM paskolos suma padidinta nebuvo.

91

GSTM suteikta ZORA paskola galės būti padidinta. Numatyta, kad bendra pagal ZORA paskolą suteikta suma bus tarp [7–12] ir [37–42] mlrd. EUR.

(92)  
  2017 m. birželio 16 d. Liuksemburgo pateiktas „Pasiūlymas perleisti veiklos sektorių, pateiktas Liuksemburgo juridinių asmenų registrui“.

92

(93)  Žr. 2011 m. gegužės 13 d. Pasiūlymą perleisti veiklos sektorių – Mémorial C, 1 skirsnis: „Atsižvelgiant į šį veiklos sektoriaus perleidimą, bendrovė gavėja išleis vekselį, kurio suma – 1 036 912 506,84 EUR“.

93

Mémorial C

(94)  Kurią Liuksemburgas pateikė 2016 m. lapkričio 21 d.

94

(95)  2014 m. sutartis buvo pasirašytą pateikus papildomo finansavimo prašymą ir į ją įtraukta visa anksčiau suteikta paskolos suma.

95

(96)  Žr. ZORA GSTM sutartį, 2 punktas.

96

(97)  Žr. ZORA GSTM sutartį, 5 punktas.

97

(98)  Žr. ZORA GSTM sutartį, 4 punktas.

98

(99)  Žr. ZORA GSTM sutartį, 4 ir 5 punktai.

99

(100)  Žr. ZORA GSTM sutartį, 2 punktas.

100

(101)  Žr. ZORA GSTM sutartį (5.2 punktas) ir apibrėžtis 1 punkte.

101

(102)  Kurią Liuksemburgas pateikė 2016 m. lapkričio 21 d.

102

(103)  Žr. GSTM išankstinę sutartį, 2 punktas.

103

(104)  Žr. GSTM išankstinę sutartį, 3 punktas.

104

(105)  Žr. 2010 m. GSTM sprendimo prašymą, p. 2.

105

(106)  Žr. 2010 m. GSTM sprendimo prašymą, p. 2.

106

(107)  Žr. 2010 m. GSTM sprendimo prašymo 5 dalį, p. 5.

107

(108)  Žr. 2012 m. GSTM sprendimo prašymą, p. 2. „APA“ reiškia „išankstinį susitarimą dėl sandorių kainodaros tvarkos“.

108

(109)  Žr. 2011 m. įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaraciją, 3 priedas.

109

(110)  
  2011 m. sausio 28 d. Mokesčių direktoriaus aplinkraštis Nr. 164/2.

110

(111)  Žr. aplinkraštį 164/2, 4.2 dalis.

111

(112)  Žr. 2012 m. įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaraciją, 3 priedas.

112

(113)  Žr. 2016 m. gegužės 23 d. Liuksemburgo laišką.

113

(114)  Žr. 2010 m. GSTM sprendimo prašymą, p. 2. Be to, 2012 m. GSTM sprendimo prašyme nurodyta: „tuo atveju, jei pateikimas apskaitoje būtų kitoks nei pagal ZORA sutartį skaičiuojamas metinis prieaugis, mokesčių reikmėms bendrovė GSTM ir toliau deklaruotų tik maržą“.

114

(115)  Žr. 2.2.3.4 skirsnį.

115

(116)  Žr. 2010 m. GSTM sprendimo prašymą (p. 3) ir 3 ir 4 išnašas, kuriose nurodyti tie patys, kaip ir 2008 m. LNG sprendimo prašymo, argumentai (žr. 38 konstatuojamąją dalį).

116

(117)  Žr. 2010 m. GSTM sprendimo prašymą, p. 3.

117

(118)  Žr. 2010 m. GSTM sprendimo prašymo 6 dalį, p. 6.

118

(119)  Žr. 2.2.3.5 skirsnį.

119

(120)  Žr. 2010 m. GSTM sprendimo prašymą, p. 3.

120

(121)  Žr. 2010 m. GSTM sprendimo prašymo 2 dalį, p. 5 (pabrėžta Komisijos).

121

(122)  Taip pat žr. bendrovės GSTM 2011 m. gruodžio 31 d. balanso aiškinamąsias pastabas ir jos 2011 m. pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaraciją, 3 priedas.

122

(123)  Žr. kiekvienų metų įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaraciją, 1 priedas.

123

(124)  Žr. kiekvienų metų įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaraciją, 1 priedas.

124

(125)  Žr. kiekvienų metų įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaraciją, 2 priedas.

125

(126)  Šis skaičius atitinka 2011 m. įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaracijos 3 priedą.

126

(*1)  Apskaičiuotas kas mėnesį

*1

(127)  Žr. 64 konstatuojamąją dalį.

127

(128)  Žr. 2012 m. įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaraciją, 3 priedas.

128

(129)  Žr. 2012 m. įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaraciją, 3 priedas.

129

(130)  Žr. kiekvienų metų bendrovės EIL balansą įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaracijos 1 priede.

130

(131)  Žr. 67 konstatuojamąją dalį.

131

(132)  Žr. kiekvienų metų įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaracijas, išsamią informaciją apie LIR 166 straipsnyje aptartas kapitalo dalis.

132

(133)  LIR 159 str., pirma pastraipa: „Mokesčių mokėtojais rezidentais, apmokestinamais įmonių pajamų mokesčiu, laikomos toliau išvardytos kolektyvinės organizacijos, jei jų registruotoji buveinė arba centrinė administracija yra Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės teritorijoje“. LIR 159 str., antra pastraipa: „Įmonių pajamų mokesčiu apmokestinamos visos mokesčių mokėtojo pajamos“.

133

(134)  LIR 163 str., pirma pastraipa: „Įmonių pajamų mokesčiu apmokestinamos per kalendorinius metus gautos mokesčių mokėtojo apmokestinamosios pajamos.

134

(135)  Liuksemburgo pelno mokestį sudaro įmonių pajamų mokestis („impôt sur le revenu des collectivités“, arba IRC), kurio fiksuotas dydis yra 21 %, o Liuksemburgo mieste įsikūrusioms bendrovėms – savivaldybių verslo mokestis („impôt commercial communal“), kurio fiksuotas dydis yra 6,75 %. Be to, be 21 % IRC mokesčio, dar taikomas papildomas 5 % mokestis, mokamas į darbo vietų kūrimo fondą. 2012 m. solidarumo mokestis buvo padidintas nuo 5 % iki 7 % ir pradėtas taikyti nuo 2013 mokestinių metų. Todėl nuo 2013 m. mokestinių metų bendras pelno mokestis, skaičiuojamas nuo Liuksemburgo mieste įsikūrusių bendrovių gaunamų pajamų, nuo 28,80 % padidėjo iki 29,22 %. Be to, Liuksemburgo bendrovės turi mokėti metinį grynojo turto mokestį, kurį sudaro 0,5 % bendrovės grynojo turto visame pasaulyje kiekvienų metų sausio 1 d.

135

(136)  LIR 23 str., pirma pastraipa: „[...] grynojo turto vertinimas turi atitikti paskesnėse pastraipose nustatytas taisykles, o ūkio subjektų, privalančių tvarkyti reglamentuotą apskaitą, atveju – tokios apskaitos principus.“

136

(137)  LIR 40 str., pirma pastraipa: „kai pagal vertinimo mokesčių reikmėms reikalavimus nebūtina įvertinti apibrėžta suma, mokestiniame balanse įrašomos prekybos balanso vertės arba, jei jos turi atitikti anksčiau nurodytus reikalavimus, kuo artimesnės vertės, atsižvelgiant į tai, ar prekybos balanso vertės atitinka tuos pačius reikalavimus, ar jų neatitinka“.

137

(138)  LIR 97 str., pirma pastraipa: „Pajamomis iš investuoto kapitalo laikoma: 1. iš akcijų, kapitalo dalių, teisę į pelną suteikiančių akcijų ar visų rūšių kitų dalyvavimo 159 ir 160 str. aptartose įmonėse teisių gauti visų pavidalų dividendai, pelno dalys ir kitas paskirstytas pelnas.“

138

(139)  
  1965 m. balandžio 2 d. Valstybės Tarybos nuomonė dėl pajamų mokesčių įstatymo projekto 242 straipsnio: „Nuostata, kad patronuojamosios bendrovės uždirbtas pelnas ir prieš jį paskirstant akcininkams patenkantis į patronuojančiąją bendrovę gali būti trigubai apmokestinamas, ko reikia išvengti teisingo apmokestinimo ir ekonominiais sumetimais“ (pabrėžta Komisijos).

139

(140)  
  1990 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 90/435/EEB dėl bendrosios mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių patronuojančioms ir dukterinėms bendrovėms (OL L 225, 1990 8 20, p. 6).

140

(141)  LIR166 str., pirma pastraipa: „iš kapitalo dalių gautos pajamos (...) yra neapmokestinamos, kai pajamų suteikimo dieną gavėjas tas akcijas turi arba įsipareigoja turėti nepertraukiamą ne trumpesnį nei dvylika mėnesių laikotarpį ir viso šio laikotarpio metu jo turima kapitalo dalis nėra mažesnė 10 % arba jų įsigijimo kaina netampa mažesnė nei 1 200 000 EUR.“

141

(142)  
  2001 m. gruodžio 21 d. Didžiosios Hercogystės reglamentas dėl iš dalies pakeisto 1967 m. gruodžio 4 d. Įstatymo dėl pajamų mokesčio (LIR) 166 straipsnio devintos pastraipos 1 punkto įgyvendinimo.

142

(143)  LIR 166 str., devinta pastraipa: „Didžiosios Hercogystės reglamentas gali: 1) taikyti neapmokestinimą sąlygomis ir tvarka, kurias reikės nustatyti, pardavus akcijas gautoms pajamoms; 2) vėliau nustatysimomis sąlygomis numatyti, kad pardavimo nuostoliai nėra atskaitytini. 2001 m. gruodžio 21 d. reglamento 1 straipsnio pirma pastraipa: „kai 166 straipsnio pirmos pastraipos 1–4 punktuose nurodytas mokesčių mokėtojas parduoda turimus to paties straipsnio antros pastraipos 1–3 punktuose nurodytos bendrovės akcinio kapitalo dalies tiesioginio valdymo vertybinius popierius, gautos pajamos neapmokestinamos, jei vertybinių popierių perleidimo dieną pardavėjas turi arba įsipareigoja turėti minėtuosius vertybinius popierius nepertraukiamą ne trumpesnį nei 12 mėnesių laikotarpį ir viso šio laikotarpio metu jo turima kapitalo dalis nėra mažesnė nei 10 % arba jų įsigijimo kaina netampa mažesnė nei 6 000 000 EUR“.

143

(144)  LIR 164 str., pirma pastraipa: „Nustatant apmokestinamųjų pajamų sumą, nėra svarbu, ar pajamos yra paskirstytos turintiems teisę į jas, ar ne“.

144

(145)  LIR 164 str., antra pastraipa: „Ankstesnėje pastraipoje įvardytas paskirstymas reiškia bet kokio pobūdžio paskirstymus, skirtus akcijų, teisę į pelną suteikiančių akcijų ar steigimo akcijų, išpirktųjų akcijų ar kitų vertybinių popierių, įskaitant kintamo pajamingumo obligacijas, suteikiančias teisę gauti metinio pelno ar likvidavimo pelno dalį, savininkams.“

145

(146)  LIR 22 str., penkta pastraipa: „Turto keitimu turi būti laikomas atlygintinas mainais duodamo turto perleidimas, po kurio seka atlygintinas mainais gauto turto įgijimas. Mainais duodamo turto perleidimo kaina atitinka galimą jo realizavimo vertę.

146

(147)  LIR 22a straipsnio antros pastraipos 1 punktas išdėstytas taip: „Nukrypstant nuo 22 straipsnio penktos pastraipos, įgyvendinus 1–4 punktuose nurodytas keitimo operacijas, su konvertuojamu turtu susijęs kapitalo prieaugis nesusidaro, nebent 1, 3 ir 4 punktuose įvardytais atvejais kreditorius arba akcininkas atsisako taikyti šią nuostatą: 1. konvertuojant paskolą: skolininko įmonės akcinį kapitalą atitinkančių vertybinių popierių suteikimas kreditoriui. Konvertuojant konvertuojamą teisę kapitalizuoti suteikiančią paskolą, su einamųjų veiklos metų laikotarpiu iki konvertavimo susijusios kapitalizuotos palūkanos yra apmokestinamos konvertavimo momentu. Be to, 22a straipsnio ketvirtoje pastraipoje nurodyta: „Akcininkui mainais gautų vertybinių popierių įgijimo kaina ir data sutampa su mainais suteiktų vertybinių popierių įgijimo data ir kaina. Jei akcininkui sumokama priemoka, mainais gautų vertybinių popierių kaina sumažinama tos priemokos suma.“

147

(148)  
  „StAnpG“ 6 straipsnyje nustatyta: „
  Durch Missbrauch von Formen und Gestaltungsmöglichkeiten des bürgerlichen Rechts kann die Steuerpflicht nicht umgangen oder gemindert werden. Liegt ein Missbrauch vor, so sind die Steuern so zu erheben, wie sie bei einer den wirtschaftlichen Vorgängen, Tatsachen und Verhältnissen angemessenen rechtlichen Gestaltung zu erheben wären.
  “

148

Durch Missbrauch von Formen und Gestaltungsmöglichkeiten des bürgerlichen Rechts kann die Steuerpflicht nicht umgangen oder gemindert werden. Liegt ein Missbrauch vor, so sind die Steuern so zu erheben, wie sie bei einer den wirtschaftlichen Vorgängen, Tatsachen und Verhältnissen angemessenen rechtlichen Gestaltung zu erheben wären.

(149)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 4.2.1 skirsnį.

149

(150)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 4.2.2.1 skirsnį.

150

(151)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 4.2.2.2 skirsnį.

151

(152)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 4.2.3 skirsnį.

152

(153)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 151–155 konstatuojamąsias dalis.

153

(154)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 156 konstatuojamąją dalį.

154

(155)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 152 konstatuojamąją dalį.

155

(156)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 158 konstatuojamąją dalį.

156

(157)  Žr. Liuksemburgo pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą 168 punktą.

157

(158)  Žr. Liuksemburgo pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą 170 punktą.

158

(159)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 152 konstatuojamąją dalį.

159

(160)  Žr. 97 konstatuojamąją dalį.

160

(161)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą (p. 8): „ZORA yra sutartis, kuria įforminama skola ir jos grąžinimas, dėl to šioje byloje netinka taikyti LIR 164 straipsnio.“
  „ZORA Liuksemburgo mokesčių teisėje turi esminių skolos, o ne kapitalo dalies turėjimo savybių.“

161

(162)  LIR 162 straipsnis: „1. Šio įstatymo 1 antraštinės dalies nuostatos taikomos apmokestinamosioms pajamoms ir jas sudarančioms grynosioms pajamoms nustatyti, pardavimo arba likvidavimo pelnui nustatyti ir mokesčiui deklaruoti, nustatyti ir rinkti, nebent toliau būtų nurodyta kitaip arba šių nuostatų nebūtų pagrindo taikyti dėl ypatingo kolektyvinių organizacijų pobūdžio. 2. Ankstesnės pastraipos nuostatoms įgyvendinti Didžiosios Hercogystės reglamente bus nurodytos kolektyvinėms organizacijoms taikomos nuostatos“.

162

(163)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto, atsakymą į 1.b klausimą: „Išskyrus užsienio bendrovių akcijoms suteiktą išimtį, visoms kitoms kapitalo dalims, iš kurių gautoms pajamoms gali būti taikomas 166 straipsnis, taikomos ir LIR 164 straipsnio nuostatos.“

163

(164)  Sprendimas Comunidad Autónoma de Galicia ir Retegal/Komisija, C-70/16 P, ECLI:EU:C:2017:1002.

164

Comunidad Autónoma de Galicia ir Retegal/Komisija

(165)  
  „Engie“ taip pat pareiškė, kad bendrovėje „LNG Supply“ visą darbo dieną dirbo maždaug [1–40] darbuotojų o bendrovėje GSTM visą darbo dieną dirbo maždaug [1–10] darbuotojų. „Engie“ taip pat tvirtino, kad bendrovė „LNG Luxembourg“ nevykdė jokios kitos veiklos tik valdė ZORA LNG paskolą ir LNG išankstinę sutartį.

165

(166)  Žr. SK ataskaitos 6.1.2 ir 6.1.3 skirsnius.

166

(167)  Palyginamosios laisvosios rinkos kainos metodas yra vienas iš penkių EBPO Sandorių kainodaros gairėmis tarptautinėms įmonėms ir mokesčių institucijoms (2010 m. redakcija) pripažintų sandorių kainodaros nustatymo metodų.

167

(168)  
  2009 m. liepos 8 d. Komisijos sprendimas 2009/809/EB dėl groepsrentebox schemos, kurią planuoja taikyti Nyderlandai (C 4/07 (ex N 465/06)) (OL L 288, 2009 11 4, p. 26). 2015 m. spalio 21 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/2326 dėl valstybės pagalbos SA.38375 (2014/C, ex 2014/NN), kurią Liuksemburgas suteikė bendrovei „Fiat“ (OL L 351, 2016 12 22, p. 1).

168

groepsrentebox

(169)  BEPS projekto 2 veiksmas (mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimas).

169

(170)  Žr. Sprendimo Komisija/Deutsche Post, C-399/08 P, ECLI:EU:C:2010:481, 38 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką.

170

Komisija/Deutsche Post

(171)  Sprendimo Komisija/World Duty Free Group, sujungtos bylos C-20/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 53 punktas ir jame nurodyta teismo praktika.

171

Komisija/World Duty Free Group

(172)  Žr. Sprendimo Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 72 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką.

172

Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė

(173)  Žr. Sprendimo Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 72 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką.

173

Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė

(174)  Sprendimo GEMO SA, C-126/01, ECLI:EU:C:2003:622, 41 punktas ir jame nurodyta teismo praktika.

174

GEMO SA

(175)  Sprendimo Philip Morris, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 11 punktas ir Sprendimo Alzetta, sujungtos bylos T-298/97, T-312/97 ir kt., ECLI:EU:T:2000:151, 80 punktas.

175

Philip Morris

Alzetta

(176)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 152 konstatuojamąją dalį.

176

(177)  Žr. Komisijos pranešimo dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (toliau – pranešimas dėl pagalbos sąvokos) (OL C 262, 2016 7 19, p. 1) 67 punktą ir nurodytą teismo praktiką.

177

(178)  Žr. Sprendimo Italija/Komisija, C-173/73, ECLI:EU:C:1974:71, 13 punktą.

178

Italija/Komisija

(179)  Žr. Sprendimo Italija/Komisija, C-66/02, ECLI:EU:C:2005:768, 78 punktą, Sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kiti, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, 132 punktą ir Sprendimo Ministerio de Defensa ir Navantia, C-522/13, ECLI:EU:C:2014:2262, 21–31 punktus.

179

Italija/Komisija

Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kiti

Ministerio de Defensa ir Navantia

(180)  Kita vertus, ZORA LNG paskola buvo iš dalies konvertuota.

180

(181)  Liuksemburgo pastabos dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto, p. 5.

181

(182)  
  2017 m. gruodžio 11 d. raštu pateiktos „Engie“ pastabos, 33 punktas.

182

(183)  Būtent, visas abiejų bendrovių uždirbtas pelnas, atskaičius LNG maržą ir GSTM maržą (pradinis abiejų dydis buvo [1/(50–100)%] turto vertės).

183

(184)  Žr. Sprendimo P Oy, C-6/12, ECLI:EU:C:2013:525, 17 punktą ir Sprendimo Ministerio de Defensa ir Navantia, C-522/13, ECLI:EU:C:2014:2262, 32 punktą.

184

P Oy

Ministerio de Defensa ir Navantia

(185)  Žr. Sprendimo Komisija/World Duty Free Group, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 57 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką.

185

Komisija/World Duty Free Group

(186)  Žr. Sprendimo Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 65 punktą.

186

Paint Graphos

(187)  Žr. pranešimo dėl pagalbos sąvokos 133 punktą.

187

(188)  Pranešimo dėl pagalbos sąvokos 134 punktas.

188

(189)  Žr. 2.3.1 skirsnį.

189

(190)  Nors iš principo ši tvarka taikoma fiziniams asmenims, remiantis LIR 162 straipsni, ši nuostata taip pat taikoma ir pelno mokestį turinčioms mokėti bendrovėms.

190

(191)  Nors iš principo ši tvarka taikoma fiziniams asmenims, remiantis LIR 162 straipsni, ši nuostata taip pat taikoma ir pelno mokestį turinčioms mokėti bendrovėms.

191

(192)  Nors iš principo ši tvarka taikoma fiziniams asmenims, remiantis LIR 162 straipsni, ši nuostata taip pat taikoma ir pelno mokestį turinčioms mokėti bendrovėms.

192

(193)  Visi šie apskaitos principai, tarp kurių ir apdairumo principas, turi būti laikomi pamatinės sistemos dalimi. Šioje byloje, remiantis apdairumo principu, tarp momento, kai patronuojamosios bendrovės ZORA prieaugį savo apskaitoje pripažįsta išlaidomis, ir momento, kai skolintojai (ZORA investuotojai) savo apskaitoje pripažįsta atitinkamas pajamas, gali egzistuoti laikinas tarpas.

193

(194)  Tačiau žr. 180 konstatuojamąją dalį.

194

(195)  Žr. 106–108 konstatuojamąsias dalis.

195

(196)  Žr. 194 išnašą.

196

(197)  Žr. 135 konstatuojamąją dalį.

197

(198)  Veiklos išlaidų atskaitymas tik patvirtina tai, kad bendrovių apmokestinamojo pelno apskaičiavimo bazė yra bendrovių apskaitoje pripažintas pelnas, kuris gaunamas iš gautų pajamų atėmus veiklos ir kitas patirtas išlaidas.

198

(199)  
  „Mokesčių sprendimuose nurodytų straipsnių taikymo bendrai patvirtinimas atitinka Liuksemburgo sistemos tikslą apmokestinti kiekvienos Liuksemburge mokesčius mokančios bendrovės pelną, pirmiau atskaičius mokesčių mokėtojo išleistų skolos priemonių atlygį“ („Engie“ pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, Santrauka, (III)(B)(a)(iv) skirsnis. Pabrėžta Komisijos).

199

(200)  Sprendimo Komisija/World Duty Free Group, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 92 punktas: „
  [G]inčijamuose sprendimuose siekdama kvalifikuoti ginčijamą priemonę kaip atrankinę Komisija rėmėsi tuo, kad šia priemone užtikrinama mokesčių lengvata negali pasinaudoti visi be išimties ūkio subjektai, kurie, atsižvelgiant į bendrą Ispanijos mokesčių sistemą, objektyviai yra panašioje padėtyje, nes įmonės rezidentės, įsigyjančios tokių pačių akcijų bendrovėse, rezidentėse Ispanijoje mokesčių tikslais, negali pasinaudoti šia lengvata.
  “ (pabrėžta Komisijos); Taip pat žr. 22 ir 68 punktus. Taip pat žr. Sprendimo Belgija ir Forum 187/Komisija, C-217/03, ECLI:EU:C:2005:266, 95 punktą, Sprendimo Portugalija/Komisija, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, 56 punktą, Sprendimo Komisija/Koninklijke Friesland/Campina, C-519/07 P, ECLI:EU:C:2009:556, 2–7 punktus ir Sprendimo Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 50 punktą. Taip pat žr. pranešimo dėl pagalbos sąvokos 134 punktą.

200

Komisija/World Duty Free Group

[G]inčijamuose sprendimuose siekdama kvalifikuoti ginčijamą priemonę kaip atrankinę Komisija rėmėsi tuo, kad šia priemone užtikrinama mokesčių lengvata negali pasinaudoti visi be išimties ūkio subjektai, kurie, atsižvelgiant į bendrą Ispanijos mokesčių sistemą, objektyviai yra panašioje padėtyje, nes įmonės rezidentės, įsigyjančios tokių pačių akcijų bendrovėse, rezidentėse Ispanijoje mokesčių tikslais, negali pasinaudoti šia lengvata.

Belgija ir Forum 187/Komisija

Portugalija/Komisija

Komisija/Koninklijke Friesland/Campina

Paint Graphos

(201)  Sprendimo Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 92–95 punktai. Taip pat dėl priemonių vertinimo atsižvelgiant į jų poveikį žr. Sprendimo British Aggregates/Komisija, 85 ir 89 punktus ir jame nurodytą teismo praktiką ir Sprendimo Komisija/Nyderlandai C-279/08 P, ECLI:EU:C:2011:551, 51 punktą.

201

Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė

British Aggregates/Komisija

Komisija/Nyderlandai

(202)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. raštą, p. 2.

202

(203)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. raštą, p. 2. 2017 m. gruodžio 11 d. raštu pateiktos „Engie“ pastabos, 30 punktas.

203

(204)  Žr. 200 išnašą.

204

(205)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. raštą (p. 8) ir „Engie“ pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą (125 ir 126 punktai).

205

(206)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto, p. 2.

206

(207)  Žr., pavyzdžiui, Sprendimą Belgija ir Forum 187/Komisija, C-217/03, ECLI:EU:C:2005:266, kur, kaip ir šiame sprendime, Teisingumo Teismas apibrėžia atskaitos pagrindą pasiremdamas principu, pagal kurį yra apmokestinamas bendrovių pelnas: „
  Siekiant įvertinti, ar apmokestinamųjų pajamų nustatymas, numatytas pagal koordinavimo centrams taikomą sistemą, suteikia jiems pranašumo, reikia palyginti, kaip siūlo Komisija ginčijamo sprendimo 95 punkte, šią sistemą su įprasta apmokestinimo sistema, pagrįsta laisvos konkurencijos sąlygomis veikiančios įmonės pajamų ir išlaidų skirtumu.
  “ (95 punktas). Taip pat žr. 2011 m. rugsėjo 8 d. Sprendimo Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 50 punktą: „
  Šiuo atžvilgiu, viena vertus, iš Teisingumo Teismo turimos informacijos matyti, kad, siekiant apskaičiuoti bendrovių pelno mokestį, atitinkamų gamybos ir darbo kooperatinių bendrovių mokesčio bazė nustatoma taip pat kaip ir kitų tipų bendrovių atveju, t. y. pagal grynąjį pelną, gautą iš įmonės veiklos per mokestinius metus. Todėl bendrovių pelno mokestį reikia laikyti referencine teisės sistema, siekiant įvertinti, ar ginčijama priemonė yra atrankinio pobūdžio.
  “ (pabrėžta Komisijos). Taip pat žr. 2011 m. lapkričio 15 d. Sprendimo Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 95 punktą: „
  Iš tiesų šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad, priešingai nei šiuo klausimu ginčijamo sprendimo 143, 144 ir 150 punktuose nusprendė Bendrasis Teismas, iš šių punktų matyti, kad nagrinėdama, ar „offshore“ bendrovėms suteikiamas selektyvus pranašumas, Komisija atsižvelgė į ginčijamą mokesčių režimą, kuris formaliai taikomas visoms įmonėms. Todėl akivaizdu, kad ginčijamame sprendime šis režimas apibrėžiamas kaip referencinis pagrindas, kuris faktiškai palankus „offshore“ bendrovėms.
  “ Žr. neseniai priimto Sprendimo ANGED/Generalitat de Catalunya, C-236/16 ir C-237/16, ECLI:EU:C:2018:280, 42–45 punktus.

207

Belgija ir Forum 187/Komisija

Siekiant įvertinti, ar apmokestinamųjų pajamų nustatymas, numatytas pagal koordinavimo centrams taikomą sistemą, suteikia jiems pranašumo, reikia palyginti, kaip siūlo Komisija ginčijamo sprendimo 95 punkte, šią sistemą su įprasta apmokestinimo sistema, pagrįsta laisvos konkurencijos sąlygomis veikiančios įmonės pajamų ir išlaidų skirtumu.

Paint Graphos

Šiuo atžvilgiu, viena vertus, iš Teisingumo Teismo turimos informacijos matyti, kad, siekiant apskaičiuoti bendrovių pelno mokestį, atitinkamų gamybos ir darbo kooperatinių bendrovių mokesčio bazė nustatoma taip pat kaip ir kitų tipų bendrovių atveju, t. y. pagal grynąjį pelną, gautą iš įmonės veiklos per mokestinius metus. Todėl bendrovių pelno mokestį reikia laikyti referencine teisės sistema, siekiant įvertinti, ar ginčijama priemonė yra atrankinio pobūdžio.

Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė

Iš tiesų šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad, priešingai nei šiuo klausimu ginčijamo sprendimo 143, 144 ir 150 punktuose nusprendė Bendrasis Teismas, iš šių punktų matyti, kad nagrinėdama, ar „offshore“ bendrovėms suteikiamas selektyvus pranašumas, Komisija atsižvelgė į ginčijamą mokesčių režimą, kuris formaliai taikomas visoms įmonėms. Todėl akivaizdu, kad ginčijamame sprendime šis režimas apibrėžiamas kaip referencinis pagrindas, kuris faktiškai palankus „offshore“ bendrovėms.

ANGED/Generalitat de Catalunya

(208)  Žr. Sprendimo Komisija/World Duty Free Group, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 54 punktą, jame nurodytą teismo praktiką ir 86 punktą.

208

Sprendimo Komisija/World Duty Free Group

(209)  Taip pat žr. Sprendimo Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 54 punktą, kuriame Teisingumo Teismas patvirtino, kad bendrovių pelno mokesčio sistemos siekiamas tikslas yra bendrovių pelno apmokestinimas.

209

Paint Graphos

(210)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto, p. 2.

210

(211)  Žr. „Engie“ pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto, 22 ir 23 punktai.

211

(212)  Bet kuriuo atveju 6.2.2 skirsnyje Komisija įrodys, kad jei derėtų remtis siauriau apibrėžtu atskaitos pagrindu, kurį sudarytų tik su iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimu ir pelno paskirstymo apmokestinimu susijusios išimtys, ginčijamais mokesčių sprendimais patvirtinta apmokestinimo tvarka taip pat nukrypsta nuo šios sistemos suteikdama geresnes sąlygas lyginant su bendrovėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis sistemos tikslų atžvilgiu yra panaši.

212

(213)  Prievolė turėti akcijas nepertraukiamą ne trumpesnį nei dvylika mėnesių laikotarpį; turima bendrovės akcinio kapitalo dalis neturi tapti mažesnė 10 %; arba įsigijimo kaina neturi tapti mažesnė nei 1,2 mln. EUR.

213

(214)  Taigi, tokios pat rūšies pajamas gaunančios, tačiau 166 straipsnio sąlygų netenkinančios bendrovės (pavyzdžiui, turinčios mažiau nei 5 % įstatinio kapitalo arba turi jį trumpiau nei 12 mėnesių) tokiu atleidimu nuo mokesčio mokėjimo pasinaudoti negali.

214

(215)  Liuksemburgas tai patvirtino 2017 m. birželio 1 d. susitikime. Būtent, kai šiame susitikime Komisija paklausė, ar galima laikyti, kad LIR 164 straipsnio 3 dalyje numatytas mokesčio tikslinimas nukrypsta nuo LIR 40 straipsnyje įtvirtinto „susiejimo“, Liuksemburgas patikslino, kad
  „bet kokia mokesčių nuostata, kuria numatomas prekybos balanso tikslinimas, turi būti laikoma išimtimi“.

215

„bet kokia mokesčių nuostata, kuria numatomas prekybos balanso tikslinimas, turi būti laikoma išimtimi“.

(216)  Žr. 2017 m. gegužės 12 d. Liuksemburgo raštą, atsakymą į 2.ii klausimą „Bendrovės „LNG Holding“ gautas 506,2 mln. USD balansinis kapitalo prieaugis ekonominiu požiūriu atitinka bendrovės LNG Supply„vertės padidėjimą 2009–2014 metais“.

216

(217)  Žr. 2.2.3.3, 2.2.3.4, 2.2.3.5, 2.2.4.3, 2.2.4.4 ir 2.2.4.5 skirsnius.

217

(218)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto, p. 4.

218

(219)  Nebent, būtų netinkamai taikyta nacionalinė teisė.

219

(220)  
  2006 m. birželio 22 d. Sprendimas Belgija ir Forum 187/Komisija, C-217/03, ECLI:EU:C:2005:266, 120 punktas.

220

(221)  Žr. „Engie“ pastabų dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto 22 ir 24 punktus.

221

(222)  Žr. 85 konstatuojamąją dalį.

222

(223)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto, atsakymą į 1.b klausimą: „Išskyrus pirmiau įvardytą užsienio bendrovių akcijoms suteiktą išimtį, visoms kitoms akcijoms, iš kurių gautos pajamos gali būti neapmokestinamos pagal LIR 166 straipsnį, taip pat taikomos ir LIR 164 straipsnio nuostatos.“ (pabrėžta Komisijos).

223

(224)  Žr. taip pat 2015 m. Alain Steichen veikalą „Manuel de Droit fiscal. Droit fiscal général, Les cours de l'Université du Luxembourg“, p. 644: „Kadangi LIR 166 straipsnis yra skirtas išvengti ekonominio dvigubo apmokestinimo, jo esmė yra tame, kad jis taikomas bendrovių paskirstytam pelnui po mokesčių. Taigi, LIR 166 straipsnį dera aiškinti kartu su LIR 164 straipsnio antra pastraipa, kurioje nurodyta, jog paskirstymai neatskaitytini iš mokančiosios bendrovės mokesčio bazės [...]. LIR 166 straipsnį ir LIR 164 straipsnio antrą pastraipą sieja loginis ryšys (neapmokestinamos tik tos gavėjo pajamos, kurios nebuvo atskaitytinos pajamų išmokėtojo apskaitoje; tai, ko pajamų išmokėtojas neatskaitė, privalo turėti galimybę būti neapmokestinta pas pajamų gavėją) [...]“.

224

(225)  Žr. 86 konstatuojamąją dalį. Iš kapitalo dalių gauto kapitalo prieaugio neapmokestinimui taikoma tokia pati tvarka, kaip ir pelno paskirstymo neapmokestinimui. Jei iš kapitalo dalių gautos pajamos nebus neapmokestintos, tas pats pelnas tuo pat metu bus įtrauktas į bendrovės emitentės ir į kapitalo dalis turinčios bendrovės apmokestinamąsias pajamas, dėl ko atsiras ekonominis dvigubas apmokestinimas.

225

(226)  Žr. 2.2.3.3, 2.2.3.4, 2.2.3.5, 2.2.4.3, 2.2.4.4 ir 2.2.4.5 skirsnius.

226

(227)  Žr. 49, 53 ir 57 konstatuojamąsias dalis.

227

(228)  Žr. 2017 m. gegužės 12 d. Liuksemburgo raštą, atsakymą į 2.ii klausimą.

228

(229)  Bendrovės „LNG Holding“ 2014 mokestinių metų įmonių pajamų mokesčio („impôt sur le revenu des collectivités“) ir verslo mokesčio („impôt commercial“) deklaracija, 506 A forma, „Išsami informacija apie LIR 166 numatytas kapitalo dalis“, susijusias su bendrove „LNG Supply“, 3) skirsnis, 19 eilutė: „nuo mokesčio atleisti dividendai“.

229

(230)  Tai, kad bendrovė „LNG Supply“ oficialiai nesušaukė dividendų paskirstymo patvirtinančio akcininkų susirinkimo, neturi jokios reikšmės. Bendrovė „LNG Holding“ yra vienintelė ir bendrovės „LNG Supply“, ir ZORA LNG paskolą suteikusios bendrovės („LNG Luxembourg“) akcininkė. Taigi, ji gal bet kada vienašališkai nuspręsti dėl ZORA konvertavimo datos, lygiai taip pat ji gali priimti sprendimą dėl momento, kada patvirtinti bendrovės „LNG Supply“ pelno paskirstymą akcininkų susirinkime.

230

(231)  Žr. 204 konstatuojamąją dalį.

231

(232)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto (p. 4 ir 6) ir atsakymą į 1.b ir 1.c klausimus.

232

(233)  Žr. „Engie“ pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto, 26–31 punktai.

233

(234)  
  2015 m. sausio 27 d. Tarybos direktyva (ES) 2015/121, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/96/ES dėl bendrosios mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių patronuojančioms ir dukterinėms bendrovėms (OL L 21, 2015 1 28, p. 1).

234

Savo atsakyme į 2017 m. gruodžio 11 d. raštą pateiktose pastabose Liuksemburgas paaiškino, kad pastarasis 2015 m. patronuojančių ir patronuojamųjų bendrovių direktyvos pakeitimas, pagal kurį iš turimų kapitalo dalių gautoms pajamoms taikomo neapmokestinimo taikymo paskirstytam pelnui sąlyga yra ta, kad patronuojamoji bendrovė negali to pelno atskaityti, nebūtų buvęs reikalingas, jei iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimo tikslas būtų buvęs išvengti dvigubo apmokestinimo (4 puslapis). „Engie“ taip pat remiasi kitais šios direktyvos tikslais (žr. jos 2017 m. gruodžio 11 d. rašte pateiktų pastabų 35–43 punktus).

(235)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto, atsakymą į 1.b klausimą: „Išskyrus pirmiau įvardytą užsienio bendrovių akcijoms suteiktą išimtį, visoms kitoms akcijoms, iš kurių gautos pajamos gali būti neapmokestinamos pagal LIR 166 straipsnį, taip pat taikomos ir LIR 164 straipsnio nuostatos.“ (pabrėžta Komisijos).

235

(236)  Išskyrus atvejus, kai išmokančioji bendrovė nėra Liuksemburge mokesčių tikslais reziduojanti bendrovė, kuriai LIR 164 straipsnis netaikomas.

236

(237)  Šiuo klausimu žr. 224 išnašoje nurodytą Alain Steichen veikalą.

237

(238)  Žr. Valstybės Tarybos nuomonę dėl LIR 166 straipsnio (83 konstatuojamąją dalį). Taip pat žr. 2006 m. liepos 19 d. Komisijos sprendimo 2006/940/EB dėl pagalbos Nr. C 3/2006, Liuksemburgo suteiktos 1929 m. įstatymo kontroliuojančiosioms bendrovėms ir milijardinį kapitalą turinčioms kontroliuojančiosioms bendrovėms (OL L 366, 2006 12 21, p. 47), 63 konstatuojamąją dalį.

238

(239)  Žr. Sprendimo État belge – Service public fédéral Finances, C-48/07, ECLI:EU:C:2008:758, 37 ir 45 punktus.

239

État belge – Service public fédéral Finances

(240)  Sprendime daroma nuoroda į Direktyvą 90/435/EEB.

240

(241)  Savo sprendime Teismas aiškiai tvirtina, kad nors ir prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas negali neatsižvelgti į Teisingumo Teismo direktyvos aiškinimą, sprendimas, kaip išsamiai tas aiškinimas bus taikomas tik vidaus situacijoms, „priskiriamas nacionalinei teisei, o todėl – išimtinei atitinkamos valstybės narės teismų kompetencijai“ (27 punktas).

241

(242)  Ten pat, 37 punktas.

242

(243)  Ten pat, 46 ir 47 punktai (pabrėžta Komisijos).

243

(244)  Pagrindinės laisvės siejamos su tarpvalstybinėmis situacijomis. Išimtinai vidaus situacijoms jos netaikomos ir, iš esmės, ES teisės nuostatos atvirkštinę diskriminaciją leidžia (žr. Sprendimo Batista Morais, C-60/91, ECLI:EU:C:1992:140, 7 punktą, Sprendimo Jean-Louis Aubertin, C-29/94–C-35/94, ECLI:EU:C:1995:39, 9–11 punktus, Sprendimą Steen/Deutsche Bundespost, C-332/90, ECLI:EU:C:1992:40, Sprendimo Caixa d'Estalvis i Pensions de Barcelona/Generalidad de Cataluña, C-139/12, ECLI:EU:C:2014:174, 42 ir 45 punktus ir Sprendimo The Gibraltar Betting and Gaming Association Limited/Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs, C-591/15, ECLI:EU:C:2017:449, 33 punktą.

244

Batista Morais

Jean-Louis Aubertin

Steen/Deutsche Bundespost

Caixa d'Estalvis i Pensions de Barcelona/Generalidad de Cataluña

The Gibraltar Betting and Gaming Association Limited/Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs

Kadangi vidaus situacijoms negali būti taikomas palankesnis vertinimas nei panašioms tarpvalstybinėms situacijoms, tai svarbiausia priežastis, dėl kurios bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF neturėjo būti suteikiamas pranašumas, kuris nebūtų buvęs suteiktas tarpvalstybinėms situacijoms. Todėl reikia priminti, kad, remiantis LIR 166 straipsnio antra a pastraipa, kuri buvo įterpta į LIR 2016 m. perkėlus į nacionalinę teisę Direktyvą 2014/86/ES, iš kapitalo dalių gautų pajamų atleidimas nuo mokesčio netaikomas tarpvalstybinėms situacijoms, kai bendrovės gavėjos gautas pajamas valstybėje narėje galėjo atskaityti išmokančioji bendrovė: „[...] atleidimas nuo mokesčio netaikomas 2011 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyvoje 2011/96/ES dėl bendrosios mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių patronuojančioms ir dukterinėms bendrovėms, numatytoms pajamoms, gautoms iš tiesiogiai turimų kolektyvinės organizacijos, kuri yra kitos Europos Sąjungos valstybės narės rezidentė, įvardytos direktyvos 2011/96/ES 2 straipsnyje, akcinio kapitalo dalių, jei tos pajamos yra atskaitytinos toje valstybėje narėje arba buvo suteiktos darinyje ar keliuose dariniuose, jeigu jų nustatymo pagrindinis tikslas arba vienas iš pagrindinių tikslų buvo gauti mokestinės naudos, kuri prieštarauja šios direktyvos dalykui ar tikslui, todėl jie yra apsimestiniai atsižvelgus į visus susijusius faktus ir aplinkybes. Pagal šią nuostatą, darinys, kuris gali apimti daugiau nei vieną etapą ar dalį arba keli dariniai laikomi apsimestiniais tokia apimtimi, kiek jie nebuvo nustatyti dėl svarių komercinių priežasčių, atspindinčių ekonominę realybę“.

(245)  Sprendimo World Duty Free Group, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 80 punktas, Sprendimo Ispanija/Komisija, C-409/00, 48 punktas ir Sprendimo Komisija/Nyderlandai, C-279/08 P, ECLI:EU:C:2011:551, 50 punktas.

245

World Duty Free Group

Ispanija/Komisija

Komisija/Nyderlandai

(246)  Sprendimo World Duty Free Group, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 78 punktas.

246

World Duty Free Group

(247)  Sprendimo Portugalija/Komisija, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, 52 ir 80 punktai ir jame nurodyta teismo praktika.

247

Portugalija/Komisija

(248)  Sprendimo Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 69 punktas.

248

Paint Graphos

(249)  Sprendimo Portugalija/Komisija, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, 81 punktas.

249

Portugalija/Komisija

(250)  Sprendimo Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 69 punktas.

250

Paint Graphos

(251)  Žr. 83 konstatuojamąją dalį.

251

(252)  Žr. Valstybės tarybos nuomonę dėl LIR 166 straipsnio [83 konstatuojamąją dalį]. Taip pat žr. Sprendimo 2006/940/EB 63 konstatuojamąją dalį. Šį tikslą patvirtina tai, kad bendrovės, kurios nėra rezidentės mokesčių tikslais, gali pasinaudoti LIR 166 straipsnyje numatytu neapmokestinimu tik jei jos moka Liuksemburgo bendrovių pelno mokestį atitinkantį mokestį. Kitaip tariant, atleidimas nuo mokesčių netaikomas, jei prieš tai pelnas nebuvo apmokestintas, t. y. išvengiama dvigubo apmokestinimo.

252

(253)  Pagal analogiją žr. Sprendimo Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 71 punktą, kuriame Teisingumo Teismas nurodo, kad nacionalinės apmokestinimo sistemos pobūdžiu arba bendrąja struktūra galima pagrįsti nuostatą, jog kooperatyvai, kurie visą pelną paskirsto savo nariams, būtų neapmokestinami kooperatyvo lygmeniu, jeigu mokestis renkamas iš jų narių.

253

Paint Graphos

(254)  Sprendimo Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 75 punktas. Taip pat žr. Sprendimo Heitkamp BauHolding/Komisija, T-287/11, ECLI:EU:T:2016:60, 160 punktą ir Sprendimo GFKL Financial Services AG, T-620/11, ECLI:EU:T:2016:59, 154 punktą.

254

Paint Graphos

Heitkamp BauHolding/Komisija

GFKL Financial Services AG

(255)  Sprendimo Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 73 punktas. Taip pat žr. Sprendimo Heitkamp BauHolding/Komisija, T-287/11, ECLI:EU:T:2016:60, 160 punktą ir Sprendimo GFKL Financial Services AG, T-620/11, ECLI:EU:T:2016:59, 154 punktą.

255

Paint Graphos

Heitkamp BauHolding/Komisija

GFKL Financial Services AG

(256)  Iš tiesų, remiantis sistemos logika, bendrovės uždirbtas pelnas gali būti apmokestintas daugiau nei vieną kartą (pavyzdžiui, pelno paskirstymas, neatitinkantis LIR 166 straipsnyje numatytų neapmokestinimo sąlygų), tačiau jokiu būdu negali būti neapmokestintas visai.

256

daugiau nei vieną kartą

neapmokestintas visai

(257)  Sprendimas (ES) 2016/2326 (OL L 351, 2016 12 22, p. 1).

257

(258)  Sprendimas 2009/809/EB (OL L 288, 2009 11 4, p. 26).

258

(259)  Žr. bendrovės „LNG Luxembourg“ 2015 m. ataskaitinio laikotarpio mokesčių deklaracijos 3 priedą.

259

(260)  Mokestiniame vienete (mokesčių integracijos sistemoje) patronuojančioji bendrovė gali būti apmokestinta kartu su viena ar keliomis patronuojamosiomis bendrovėmis. Bendrovių pelno mokesčio atžvilgiu tai reiškia, kad yra laikoma, jog patronuojančioji bendrovė prisijungė patronuojamąsias bendroves.

260

(261)  Sprendimo Hydrotherm, C-170/83, ECLI:EU:C:1984:271, 11 punktas. Taip pat žr. Sprendimo Pollmeier Malchow/Komisija, T-137/02, ECLI:EU:T:2004:304, 50 punktą.

261

Hydrotherm

Pollmeier Malchow/Komisija

(262)  Sprendimo Acea Electrabel Produzione SpA/Komisija, C-480/09 P, ECLI:EU:C:2010:787, 47–55 punktai ir Sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kiti, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, 112 punktas.

262

Acea Electrabel Produzione SpA/Komisija

Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kiti

(263)  Žr. Sprendimo Groepsrentebox 80 konstatuojamąją dalį.

263

Groepsrentebox

(264)  Žr. Sprendimo FIAT 198 konstatuojamąją dalį.
  „Be to, net jeigu galima manyti, kad sprendimai dėl finansavimo priimti atsižvelgiant į viršesnį visos grupės interesą, Liuksemburgo pelno mokestis taikomas individualiems subjektams, o ne grupėms, ir ginčijamas sprendimas dėl mokesčių taikomas tik FFT apmokestinamosioms pajamoms, nes bet koks mokestinių pajamų sumažėjimas priklauso nuo individualių tos bendrovės rezultatų.“ (pabrėžta Komisijos). Taip pat žr. to paties sprendimo 314 konstatuojamąją dalį.

264

FIAT

„Be to, net jeigu galima manyti, kad sprendimai dėl finansavimo priimti atsižvelgiant į viršesnį visos grupės interesą, Liuksemburgo pelno mokestis taikomas individualiems subjektams, o ne grupėms, ir

(265)  Žr. Sprendimo Todaro Nunziatina & C., C-138/09, ECLI:EU:C:2010:291, 21 punktą.

265

Todaro Nunziatina & C.

(266)  Kontroliuojančiosios bendrovės finansavimą suteikė su skolintojais pasirašytomis išankstinėmis sutartimis ir tarp skolintojų ir patronuojamųjų bendrovių pasirašytomis ZORA paskolos sutartimis. To neginčija nei Liuksemburgas, nei „Engie“ (žr. Liuksemburgo pateiktus sandorių aprašymus jo pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą 2.1 ir 2.2 skirsniuose). Ginčijamuose mokesčių sprendimuose taip pat nurodyta, kad kontroliuojančiosios bendrovės „
  turi būti laikomos akcijų turėtojomis [...] nuo momento kai [jos] pasirašė išankstinę sutartį
  “ (žr. 2008 m. LNG mokesčių sprendimo prašymą, p. 4, ir 2010 m. GSTM mokesčių sprendimo prašymą, p. 4), o tai rodo, jog kontroliuojančiosios bendrovės laikomos suteikusiomis finansavimą.

266

turi būti laikomos akcijų turėtojomis [...] nuo momento kai [jos] pasirašė išankstinę sutartį

(267)  Atlygio už finansavimo sandorį sumokėjimas yra bet koks skolininko mokėjimas skolintojui grynaisiais ar kitokio finansinio turto pavidalu, įskaitant nuosavas skolininko lėšas, kurios yra nesusijusios su skolos sumažinimu/grąžinimu arba kurios sumažinant/grąžinant skolą viršija pradinę finansavimo sumą.

267

(268)  Žr. 32-ąjį TAS ir 2002 m. gruodžio 19 d. Įstatymą dėl juridinių asmenų registro ir bendrovių apskaitos ir metinės finansinės ataskaitos.

268

(269)  LIR 40 straipsnis. Žr. 81 konstatuojamąją dalį.

269

(270)  Tai, kad tam tikrais atvejais gali būti laikinas nesutapimas tarp momento, kai skolininkas pripažįsta apskaitoje išlaidas ir momento, kai skolintojas pripažįsta apskaitoje atitinkamas pajamas, negali pakeisti šios išvados. Apskaitos požiūriu šis laikinas nesutapimas grindžiamas apdairumo principu, pagal kurį pajamos įtraukiamos į apskaitą kai yra gautos, t. y. kai jos yra tikros, o išlaidos gali būti įtrauktos į apskaitą nuo momento, kad atsiranda galimybė ar tikimybė jas patirti.

270

(271)  Žr. 32-ojo TAS 35 dalį. „Nuosavybės priemonės turėtojams paskirstomos sumos debetuojamos tiesiogiai į nuosavybę, atėmus bet kokius susijusius mokesčius“ ir 36 dalį: „nuosavybės priemonių išpirkimas ar perfinansavimas pripažįstamas nuosavybės pokyčiu“.

271

(272)  Grupės požiūriu tai reiškia, kad neapmokestinus iš kapitalo dalių gautų pajamų tik pašalinama nepalanki padėtis, atsiradusi dėl ekonominio dvigubo apmokestinimo.

272

pašalinama nepalanki padėtis

(273)  Taigi, išmokėjus atlygį, bendros grupės apmokestinamosios pajamos Liuksemburge turi likti nepakitusios. Kaip paaiškinta 6.3.1 skirsnyje, kaip šios taisyklės išimtis, tam tikromis išskirtinėmis aplinkybėmis bendros apmokestinamosios pajamos gali padidėti ir būti apmokestintos du kartus, būtent pelno paskirstymo atveju, kai turimoms kapitalo dalims negali būti taikytas neapmokestinimas pagal LIR 166 straipsnį.

273

padidėti

(274)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto.

274

(275)  Kai tik bendrovės GSTM akcijos bus konvertuotos ir panaikintos, nes ginčijami mokesčių sprendimai taip pat leidžia tai padaryti.

275

(276)  Žr. Sprendimo World Duty Free Group, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 71 punktą.

276

World Duty Free Group

(277)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto, p. 8.

277

(278)  Žr. „Engie“ pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto, 89, 93 ir 94 punktai.

278

(279)  Sprendimo World Duty Free Group, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 71 punktas.

279

World Duty Free Group

(280)  Tokia praktika atitinka Liuksemburgo poziciją, kad ZORA paskolas reikia laikyti priemonėmis, kurios nėra kapitalo dalys (žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto, atsakymą į 1d klausimą).

280

(281)  Žr. 2.2.3.7.1. ir 2.2.4.6.1 skirsnius.

281

(282)  Žr. 2.2.3.7.2. skirsnį.

282

(283)  Dėl susikaupusio neigiamo ZORA prieaugio sumažinus ZORA vertę, skolintojų apskaitoje pripažintos dėl skolos sumažėjimo patirtos išlaidos turėtų atitikti patronuojamųjų bendrovių apskaitoje pripažintas pajamas dėl sumažėjusių jų įsipareigojimų.

283

(284)  Žr. Liuksemburgo pastabų dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto 8 p.

284

(285)  LIR 22a straipsnis, antra pastraipa, 1 punktas (pabrėžta Komisijos).

285

(286)  LIR 22a straipsnis, ketvirta pastraipa: „Akcininkui mainais gautų vertybinių popierių įgijimo kaina ir data sutampa su mainais suteiktų vertybinių popierių įgijimo data ir kaina.“

286

(287)  
  2002 m. lapkričio 27 d. Tiesioginių mokesčių direktoriaus aplinkraštis LIR Nr. 22a/1.

287

(288)  Žr. 22a aplinkraštį: „su mainais suteikiamais vertybiniais popieriais susijęs kapitalo prieaugis, perkeltas į naujai įgytus vertybinius popierius, iš esmės tampa apmokestinamas pastaruosius veliau realizavus“ (pabrėžta Komisijos).

288

Kai kas galėtų tvirtinti, kad realizuotos gautos pajamos būtų neapmokestintos pagal LIR 166 straipsnyje numatytą iš kapitalo dalių gautų pajamų neapmokestinimą. Šis argumentas taip pat neteisingas. Iš tiesų, 22a aplinkraštyje nurodyta, kad, būtent siekiant išvengti LIR 22a straipsnio taikymo ketinant išsisukti nuo prievolės apmokestinti visas pajamas, šios sistemos negalima taikyti norint visam laikui neapmokestinti kapitalo prieaugio, kuris, netaikant tokios priemonės, būtų apmokestintas [žr. 22a aplinkraštį: „LIR 22a straipsnio tikslas yra nustatyti vertybinių popierių keitimo operacijas, kurias galima atlikti mokesčių neutralumo sąlygomis. Tačiau LIR 22a straipsniu siekiama ne galutinai atleisti nuo apmokestinimo kapitalo prieaugį, kuris, netaikant tokios priemonės, būtų buvęs apmokestintas perleidėjo lygmeniu, o atidėti jo apmokestinimą“ (pabrėžta Komisijos).

Bet kuriuo atveju LIR 166 straipsnio taikymas laikinai neapmokestintoms pagal LIR 22a straipsnį pajamoms, kurios atitinka iš skolininko apmokestinamųjų pajamų atskaitytas sumas, yra atrankusis pranašumas, kaip tai išdėstyta 6.2 skirsnyje Komisijos pateiktuose argumentuose.

(289)  Sprendimo World Duty Free Group, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 80 punktas.

289

World Duty Free Group

(290)  Žr. 2.3.4 skirsnį.

290

(291)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto, atsakymą į 2.a klausimą.

291

(292)  
  1989 m. rugpjūčio 21 d. mokesčių direktoriaus tarnybinis raštas L.G./N.S. Nr. 3

292

(293)  Žr. 1989 m. tarnybinį raštą: „5. Administratorių įpareigojanti informacija nesuteikiama, kai pagrindinis siekis yra gauti mokesčių lengvatą (pvz., nagrinėjant mokesčių vengimo schemas, vadinamąsias „Steuersparmodelle“, nustatant ribas, kai negalima įžvelgti imitavimo ar piktnaudžiavimo teise sudėties)“.

293

(294)  Kadangi Liuksemburgo teisėje piktnaudžiavimą teise apibrėžia tik „StAnpG“ 6 straipsnis, ši nuostata turi būti taikoma pagal 1989 tarnybinį raštą.

294

(295)  Liuksemburgo pateiktose pastabose dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto aprašyti visi šie keturi kriterijai bei pateiktas išaiškinimas, kaip jie turėtų būti taikomi.

295

(296)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto, atsakymą į 2.a klausimą.

296

(297)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto, atsakymą į 2.a klausimą.

297

(298)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto, atsakymą į 2.a klausimą.

298

(299)  Savo atsakyme į 2017 m. gruodžio 11 d. raštą, Liuksemburgas cituoja 2017 m. rugpjūčio 1 d. Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės Administracinio teismo sprendimą, įregistravimo Nr. 39009C: arba būdas, leidžiantis mokesčių mokėtojui „pasiekti ekonominio tikslo taip, kad tas būdas leistų sulaukti tokio mokesčių poveikio, kokio teisės aktų leidėjas nelaikytų tinkamu taikant jo ketinimus atspindintį mokesčių įstatymą“.

299

(300)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto, atsakymą į 2.a klausimą.

300

(301)  Savo 2016 m. vasario 16 d. rašte Liuksemburgas cituoja Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės Administracinio teismo sprendimą Nr. 35979C ir 35978C dėl funkcijų: „[n]epakanka, kad mokesčių mokėtojas tiesiog išvardytų ekonomines priežastis, kad šios priežastys būtų pripažintos tinkamomis; reikia, kad būtų galima šias priežastis laikyti realiomis ir jos pačios savaime, greta gautos mokesčių lengvatos, suteiktų pakankamos ekonominės naudos“.

301

(302)  Komisija primena, kad tiesioginės ZORA paskolos atveju pagrindinis pelnas turėjo būti apmokestintas, kaip nustatyta 279–283 konstatuojamosiose dalyse.

302

(303)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 16.

303

(304)  Žr. 34 konstatuojamosios dalies 1 punktą.

304

(305)  Žr. 61 konstatuojamosios dalies 1 punktą.

305

(306)  Be to, tikslus struktūrų įgyvendinimas (žr. 35 ir 90 išnašas) rodo, kad abiem atvejais verslai buvo perduoti mainais už patronuojamųjų bendrovių kontroliuojančiosioms bendrovėms išduotus vekselius. Todėl išankstinės sutartys ir ZORA paskolos paprasčiausiai pakeičia kontroliuojančiųjų bendrovių teikiamą finansavimą, kuris jau buvo suteiktas.

306

(307)  Taip pat žr. pranešimo dėl pagalbos sąvokos 174c punktą.

307

(308)  Sprendimo Hydrotherm, C-170/83, ECLI:EU:C:1984:271, 11 punktas. Taip pat žr. Sprendimo Pollmeier Malchow/Komisija, T-137/02, ECLI:EU:T:2004:304, 50 punktą.

308

Hydrotherm

Pollmeier Malchow/Komisija

(309)  Sprendimo Acea Electrabel Produzione SpA/Komisija, C-480/09 P, ECLI:EU:C:2010:787, 47–55 punktai; Sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kiti, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, 112 punktas.

309

Acea Electrabel Produzione SpA/Komisija

Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kiti

(310)  Pagal analogiją žr. Sprendimo Intermills, C-323/82, ECLI:EU:C:1984:345, 11 punktą. Taip pat žr. Sprendimo Belgija ir Forum 187/Komisija, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2005:266, 102 punktą:
  „Komisija teisingai įvertino, kad apmokestinamųjų pajamų nustatymo taisyklės yra palankios koordinavimo centrams ir grupėms, kurioms jie priklauso“.

310

Intermills

Belgija ir Forum 187/Komisija

„Komisija teisingai įvertino, kad apmokestinamųjų pajamų nustatymo taisyklės yra palankios koordinavimo centrams ir grupėms, kurioms jie priklauso“.

(311)  
  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9).

311

(312)  Žr. Liuksemburgo pastabas dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto, p. 3.

312

(313)  Žr. „Engie“ pastabų dėl 2017 m. gruodžio 11 d. rašto 98–102 punktus.

313

(314)  Sprendimo Italija/Komisija, C-424/05, ECLI:EU:T:2009:49, 69 punktas ir 2010 m. gruodžio 16 d. Sprendimo Nyderlandai ir NOS/Komisija, sujungtos bylos T-231/06 ir T-237/06, ECLI:EU:T:2010:525, 50 punktas. Taip pat žr. 2015 m. gruodžio 17 d. Sprendimo SNCF/Komisija, T-242/12, ECLI:EU:T:2015:1003, 345–367 punktus.

314

Italija/Komisija

Nyderlandai ir NOS/Komisija

SNCF/Komisija

(315)  Žr. 113 konstatuojamąją dalį.

315

(316)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 152, 156, 158 ir 160 konstatuojamąsias dalis.

316

(317)  
  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

317

(318)  Dėl procedūros žr. 1 skirsnį, dėl išankstinių mokesčių sprendimų priėmimo ir pagalbos suteikimo datų žr. 2 skirsnį.

318

(319)  Liuksemburgo pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 20.

319

(320)  Liuksemburgo pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 21.

320

(321)  Liuksemburgo pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 20.

321

(322)  
  2013 m. liepos 17 d. Komisijos sprendimas 2014/200/ES dėl valstybės pagalbos SA 21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06), kurią suteikė Ispanija tam tikriems finansinės nuomos susitarimams taikoma apmokestinimo sistema, taip pat vadinama Ispanijos mokestinės nuomos sistema (OL L 114, 2014 4 16, p. 1).

322

(323)  
  2006 m. liepos 19 d. Sprendimas 2006/940/EB dėl pagalbos Nr. C 3/2006, Liuksemburgo suteiktos 1929 m. įstatymo kontroliuojančiosioms bendrovėms ir milijardinį kapitalą turinčioms kontroliuojančiosioms bendrovėms (OL L 366, 2006 12 21, p. 47), 102–113 konstatuojamosios dalys.

323

(324)  
  2003 m. vasario 17 d. Sprendimas 2003/755/EB dėl pagalbos Belgijoje įsisteigusiems koordinavimo centrams schemos (OL L 282, 2003 10 30, p. 25), 117–120 konstatuojamosios dalys.

324

(325)  
  „Engie“ pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, 336–339 punktai.

325

(326)  
  „Engie“ pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, 346–349 punktai.

326

(327)  
  2006 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimas 2007/256/EB dėl pagalbos sistemos, Prancūzijos skirtos pagal Bendrojo mokesčių kodekso 39 CA straipsnį (Valstybės pagalba C 46/2004 (ex NN 65/2004)) (OL L 112, 2007 4 30, p. 41).

327

(328)  
  „Engie“ pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, 354 punktas.

328

(329)  Liuksemburgo pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 21.

329

(330)  
  „Engie“ pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, 356 punktas.

330

(331)  
  „Engie“ pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, 323–333 punktai.

331

(332)  Žr. Sprendimo Unicredito Italiano SpA/Agenzia delle Entrate, C-148/04, ECLI:EU:C:2005:774, 119 punktą.

332

Unicredito Italiano SpA/Agenzia delle Entrate

(333)  
  „Engie“ pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, 334 punktas.

333

(334)  Sprendimo Falck ir A. di Bolzano/Komisija, C-74/00, ECLI:EU:C:2002:524, 140 punktas.

334

Falck ir A. di Bolzano/Komisija

(335)  Sprendimo Komisija/Salzgitter, C-408/04 P, ECLI:EU:C:2008:236, 100–107 punktai.

335

Komisija/Salzgitter

(336)  Žr. Sprendimo Belgija ir Forum 187 ASBL/Komisija, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 81 punktą, Sprendimą Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, Sprendimo 3M Italija, C-417/10, ECLI:EU:C:2012:184, 25 punktą ir Nutarties Safilo, C-529/10, ECLI:EU:C:2012:188, 18 punktą. Taip pat žr. Sprendimo Belgija/Komisija, T-538/11, ECLI:EU:T:2015:188, 66 punktą.

336

Belgija ir Forum 187 ASBL/Komisija

Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė

3M Italija

Safilo

Belgija/Komisija

(337)  Žr. 174 konstatuojamąją dalį.

337

(338)  Žr. Sprendimo Belgija ir Forum 187/Komisija, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2005:266, 147 punktą ir Sprendimo Van den Bergh en Jurgens ir Van Dijk Food Products (Lopik) BV/Komisija, 265/85, 1987 rink., p. 1155, 44 punktą.

338

Belgija ir Forum 187/Komisija

Van den Bergh en Jurgens ir Van Dijk Food Products (Lopik) BV/Komisija

(339)  Ten pat.

339

(340)  Žr., pavyzdžiui, Sprendimo FEDECOM/Komisija, T-243/09, ECLI:EU:T:2012:497, 91 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką.

340

FEDECOM/Komisija

(341)  Žr. Sprendimo Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya e.a./Komisija, sujungtos bylos C-471/09 P–C-473/09 P, ECLI:EU:C:2011:521, 64 punktą:
  „Šiuo klausimu reikia priminti, kad valstybė narė, kurios institucijos suteikė pagalbą pažeisdamos EB 88 straipsnyje nustatytas procedūros taisykles, iš esmės negali remtis teisėtais pagalbos gavėjų lūkesčiais, kad pateisintų pareigos imtis būtinų priemonių Komisijos sprendimui, kuriame jai nurodoma susigrąžinti pagalbą, įgyvendinti nesilaikymą. Sutikus su tokia galimybe, EB 87 ir 88 straipsniai taptų nepagrįstais, nes nacionalinės valdžios institucijos būtų galėjusios remtis savo neteisėtu elgesiu, kad Komisijos pagal EB sutarties nuostatas priimti sprendimai taptų neveiksmingais“. Dėl panašių argumentų taip pat žr. Sprendimo Diputación Foral de Vizcaya e.a./Komisija, sujungtos bylos C-465/09 P–C-470/09 P, ECLI:EU:C:2011:372, 150 punktą ir Sprendimo Italija/Komisija, C-372/97, ECLI:EU:C:2003:275, 112 punktą.

341

Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya e.a./Komisija

„Šiuo klausimu reikia priminti, kad valstybė narė, kurios institucijos suteikė pagalbą pažeisdamos EB 88 straipsnyje nustatytas procedūros taisykles, iš esmės negali remtis teisėtais pagalbos gavėjų lūkesčiais, kad pateisintų pareigos imtis būtinų priemonių Komisijos sprendimui, kuriame jai nurodoma susigrąžinti pagalbą, įgyvendinti nesilaikymą. Sutikus su tokia galimybe, EB 87 ir 88 straipsniai taptų nepagrįstais, nes nacionalinės valdžios institucijos būtų galėjusios remtis savo neteisėtu elgesiu, kad Komisijos pagal EB sutarties nuostatas priimti sprendimai taptų neveiksmingais“.

Diputación Foral de Vizcaya e.a./Komisija

Italija/Komisija

(342)  Žr. Sprendimo Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya e.a./Komisija, sujungtos bylos C-471/09 P–C-473/09 P, ECLI:EU:C:2011:521, 68 punktą. Taip pat žr. Sprendimo Demesa ir Territorio Histórico de Álava/Komisija, C-183/02 P, ECLI:EU:C:2004:701, 52 punktą.

342

Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya e.a./Komisija

Demesa ir Territorio Histórico de Álava/Komisija

(343)  Žr. Sprendimo Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya e.a./Komisija, sujungtos bylos C-471/09 P–C-473/09 P, ECLI:EU:C:2011:521, 76 punktą.

343

Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya e.a./Komisija

(344)  Žr. Sprendimo Todaro Nunziatina & C., C-138/09, ECLI:EU:C:2010:291, 21 punktą.

344

Todaro Nunziatina & C.

(345)  Sprendimo Komisija/Belgija, 52/84, ECLI:EU:C:1986:3, 14 punktas. „Engie“ pastabose šiam argumentui paremti nurodyta teismų praktika (168–170 išnašos) yra nesvarbi. Šie sprendimai ne tik nėra niekaip susiję su sprendimu išieškoti valstybės pagalbą (jie susiję su Teisingumo Teismo sprendimų pagal prašymus priimti prejudicinį sprendimą paradinių apribojimu), bet ir patvirtina vieną svarbų dalyką – Komisijos poziciją, pagal kurią galimybė apriboti Sąjungos teisės aktą yra „
  labai išimtinė
  “ (žr. Sprendimo Roders BV sujungtose bylose C-367/93–C-377/93, ECLI:EU:C:1995:261, 43 punktą).

345

Komisija/Belgija

labai išimtinė

Roders BV

(346)  Žr. Sprendimo Unicredito Italiano SpA/Agenzia delle Entrate, C-148/04, ECLI:EU:C:2005:774, 119 punktą.

346

Unicredito Italiano SpA/Agenzia delle Entrate

(347)  
  „Engie“ pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, 358–367 punktai.

347

(348)  Sprendimo Alcoa Trasformazioni/Komisija, C-194/09 P, ECLI:EU:C:2011:497, 102 punktas.

348

Alcoa Trasformazioni/Komisija

(349)  
  „Engie“ pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, 368–372 punktai.

349

(350)  Sprendimo Het Vlaamse Gewest (Flemish Region)/Komisija, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77, 54 punktas.

350

Het Vlaamse Gewest (Flemish Region)/Komisija

(351)  NET jei kalbama apie tai, kad „neįmanoma susigrąžinti“, o ne apie tai, kad „sunku apskaičiuoti pagalbos sumą“.

351

(352)  Žr. Sprendimo Komisija/Prancūzija, C-441/06, ECLI:EU:C:2007:616, 29 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką.

352

Komisija/Prancūzija

(353)  Žr. Sprendimo Prancūzija ir France Telecom/Komisija, sujungtos bylos T-427/04 ir T-17/05, ECLI:EU:T:2009:474, 297 punktą.

353

Prancūzija ir France Telecom/Komisija

(354)  Žr. Sprendimo Prancūzija ir France Telecom/Komisija, sujungtos bylos T-427/04 ir T-17/05, ECLI:EU:T:2009:474, 299 punktą.

354

Prancūzija ir France Telecom/Komisija

(355)  Žr. ypač 157, 192 ir 241 konstatuojamąsias dalis.

355

(356)  Paskiausios Liuksemburgo pateiktos bendrovės GSTM finansinės ataskaitos data.

356

(357)  Šiuo atveju tai, kad šios pajamos metinėse ataskaitose ar mokesčių deklaracijose buvo traktuojamos kaip „kapitalo prieaugis“ arba „dividendai“, taip pat nėra aktualu.

357

(358)  Žr. 57 konstatuojamąją dalį.

358

(359)  Tas pat taikoma bendrovei GSTM, jei šio sprendimo paskelbimo dieną jai suteikta pagalba taptų materiali.

359

(360)  Žr. 34 ir 61 konstatuojamąsias dalis.

360

(361)  Faktiškai tai reiškia, kad Liuksemburgas neturi pateikti bendrovėms „LNG Holding“ ir CEF jokio pranešimo apie mokesčių apskaičiavimą, kuriame jis sutiktų šiomis sąlygomis neapmokestinti iš kapitalo dalių gautų pajamų.

361

(362)  Kalbama apie naujus susijusių bendrovių pavadinimus: Žr. 4, 5, 16 ir 20 išnašas.

362

---

| 2019 3 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 78/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 3 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 78/63

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2019/422

2018 m. rugsėjo 20 d.

dėl valstybės pagalbos SA 36112 (2016/C) (ex 2015/NN) kurią Italija suteikė Neapolio uosto direkcijai ir įmonei „Cantieri del Mediterraneo S.p.A.“

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 6037)

(Tekstas autentiškas tik italų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV), ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pagal pirmiau nurodytą (-as) nuostatą (-as) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2006 m. kovo mėn. Komisija paprašė Italijos valdžios institucijų pateikti informacijos apie galimą valstybės pagalbą įmonei „Cantieri del Mediterraneo S.p.A.“ (toliau – CAMED) dėl planuojamų darbų sausajame doke, esančiame Neapolio uoste (toliau – sausasis dokas Nr. 3). Gavusi 2006 m. balandžio 3 d. Italijos valdžios institucijų atsakymą, Komisija nesiėmė veiksmų ir toliau nenagrinėjo bylos gavusi Italijos pastabas, o Komisijos tarnybos nutraukė bylos tyrimą, nes buvo laikoma, kad parama nėra valstybės pagalba. Italija niekada oficialiai neinformavo Komisijos apie nagrinėjamas priemones. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. kovo mėn. Komisija paprašė Italijos valdžios institucijų pateikti informacijos apie galimą valstybės pagalbą įmonei „Cantieri del Mediterraneo S.p.A.“ (toliau – CAMED) dėl planuojamų darbų sausajame doke, esančiame Neapolio uoste (toliau – sausasis dokas Nr. 3). Gavusi 2006 m. balandžio 3 d. Italijos valdžios institucijų atsakymą, Komisija nesiėmė veiksmų ir toliau nenagrinėjo bylos gavusi Italijos pastabas, o Komisijos tarnybos nutraukė bylos tyrimą, nes buvo laikoma, kad parama nėra valstybės pagalba. Italija niekada oficialiai neinformavo Komisijos apie nagrinėjamas priemones.

| (2) | 2013 m. sausio 21 d. Neapolio uoste veiklą vykdanti laivų remonto įmonė išreiškė abejonių dėl finansavimo, kurį Italijos valdžios institucijos pagal koncesijos sutartį teikė trims investiciniams projektams, kurie tariamai buvo įgyvendinami 2006–2014 m. renovuojant tris CAMED valdomus sausuosius dokus (bacini di carenaggio). Bylai buvo suteiktas registracijos numeris SA.36112 (2013/CP) – Tariama valstybės pagalba įmonei „Cantieri del Mediterraneo“. 2013 m. birželio 27 d. skundo pateikėjas Komisijai pateikė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(2)

2013 m. sausio 21 d. Neapolio uoste veiklą vykdanti laivų remonto įmonė išreiškė abejonių dėl finansavimo, kurį Italijos valdžios institucijos pagal koncesijos sutartį teikė trims investiciniams projektams, kurie tariamai buvo įgyvendinami 2006–2014 m. renovuojant tris CAMED valdomus sausuosius dokus (bacini di carenaggio). Bylai buvo suteiktas registracijos numeris SA.36112 (2013/CP) – Tariama valstybės pagalba įmonei „Cantieri del Mediterraneo“. 2013 m. birželio 27 d. skundo pateikėjas Komisijai pateikė papildomos informacijos.

bacini di carenaggio

| (3) | Nuo 2013 m. vasario 28 d. iki 2013 m. birželio 12 d. Komisija prašė informacijos iš Italijos valdžios institucijų atsižvelgdama į skundo pateikėjo teiginius. |
| --- | --- |

(3)

Nuo 2013 m. vasario 28 d. iki 2013 m. birželio 12 d. Komisija prašė informacijos iš Italijos valdžios institucijų atsižvelgdama į skundo pateikėjo teiginius.

| (4) | 2013 m. spalio 21 d. Komisijos tarnybos pateikė skundo pateikėjui savo pirmines išvadas dėl tariamos valstybės pagalbos įmonei CAMED ir informavo skundo pateikėją, kad, remiantis tuo metu turima informacija, tariamos priemonės nelaikytinos valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes įmonei CAMED nebuvo suteiktas pranašumas. Komisijos tarnybos paaiškino, kad tame etape nebuvo jokių požymių, jog veiklos pagalba buvo suteikta veiklos vykdytojo lygmeniu, nes įmonė CAMED vis tiek turėjo sąnaudų, kurias ji įprastai turėtų padengti vykdydama kasdienio valdymo arba įprastą veiklą. |
| --- | --- |

(4)

2013 m. spalio 21 d. Komisijos tarnybos pateikė skundo pateikėjui savo pirmines išvadas dėl tariamos valstybės pagalbos įmonei CAMED ir informavo skundo pateikėją, kad, remiantis tuo metu turima informacija, tariamos priemonės nelaikytinos valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes įmonei CAMED nebuvo suteiktas pranašumas. Komisijos tarnybos paaiškino, kad tame etape nebuvo jokių požymių, jog veiklos pagalba buvo suteikta veiklos vykdytojo lygmeniu, nes įmonė CAMED vis tiek turėjo sąnaudų, kurias ji įprastai turėtų padengti vykdydama kasdienio valdymo arba įprastą veiklą.

| (5) | Nuo 2013 m. lapkričio 19 d. iki 2015 m. vasario 10 d. skundo pateikėjas pateikė papildomos informacijos. Visų pirma, skundo pateikėjas išreiškė abejonių, kad priemonės yra neteisėta investicinė pagalba Neapolio uosto direkcijai ir neteisėta veiklos pagalba įmonei CAMED. 2014 m. birželio 17 d., 2014 m. lapkričio 14 d. ir 2015 m. kovo 12 d. Komisijos tarnybos paprašė Italijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos, o Italijos valdžios institucijos atsakymus pateikė 2014 m. rugpjūčio 1 d., 2014 m. rugsėjo 3 d. ir 29 d., 2015 m. vasario 11 d. ir 2015 m. birželio 10 d. Kadangi iš turimos informacijos buvo matyti, kad valstybės finansavimas jau buvo suteiktas, 2015 m. birželio 4 d. Komisijos tarnybos informavo Italiją, kad priemonės bus įregistruotos kaip neteisėta valstybės pagalba (2015/NN) – Investicinė pagalba Neapolio uosto direkcijai ir įmonei „Cantieri del Mediterraneo S.p.A.“, o taikomos procedūrinės taisyklės bus Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 III skyriuje nustatytos taisyklės (2). |
| --- | --- |

(5)

Nuo 2013 m. lapkričio 19 d. iki 2015 m. vasario 10 d. skundo pateikėjas pateikė papildomos informacijos. Visų pirma, skundo pateikėjas išreiškė abejonių, kad priemonės yra neteisėta investicinė pagalba Neapolio uosto direkcijai ir neteisėta veiklos pagalba įmonei CAMED. 2014 m. birželio 17 d., 2014 m. lapkričio 14 d. ir 2015 m. kovo 12 d. Komisijos tarnybos paprašė Italijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos, o Italijos valdžios institucijos atsakymus pateikė 2014 m. rugpjūčio 1 d., 2014 m. rugsėjo 3 d. ir 29 d., 2015 m. vasario 11 d. ir 2015 m. birželio 10 d. Kadangi iš turimos informacijos buvo matyti, kad valstybės finansavimas jau buvo suteiktas, 2015 m. birželio 4 d. Komisijos tarnybos informavo Italiją, kad priemonės bus įregistruotos kaip neteisėta valstybės pagalba (2015/NN) – Investicinė pagalba Neapolio uosto direkcijai ir įmonei „Cantieri del Mediterraneo S.p.A.“, o taikomos procedūrinės taisyklės bus Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 III skyriuje nustatytos taisyklės (2).

2

| (6) | 2015 m. rugsėjo 21 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Italijos valdžios institucijų susitikimas ir 2015 m. spalio 7 d. Komisija pateikė prašymą pateikti papildomos informacijos, į jį Italijos valdžios institucijos atsakė 2015 m. lapkričio 9 d.2015 m. lapkričio 11 d. įvyko Komisijos tarnybų ir skundo pateikėjo susitikimas. |
| --- | --- |

(6)

2015 m. rugsėjo 21 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Italijos valdžios institucijų susitikimas ir 2015 m. spalio 7 d. Komisija pateikė prašymą pateikti papildomos informacijos, į jį Italijos valdžios institucijos atsakė 2015 m. lapkričio 9 d.2015 m. lapkričio 11 d. įvyko Komisijos tarnybų ir skundo pateikėjo susitikimas.

| (7) | 2016 m. birželio 28 d. raštu Komisija pranešė Italijos valdžios institucijoms apie savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(7)

2016 m. birželio 28 d. raštu Komisija pranešė Italijos valdžios institucijoms apie savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl valstybės pagalbos.

| (8) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) paskelbtas 2016 m. spalio 7 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija suinteresuotąsias šalis pakvietė teikti savo pastabas dėl pagalbos ir (arba) priemonių. |
| --- | --- |

(8)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) paskelbtas 2016 m. spalio 7 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija suinteresuotąsias šalis pakvietė teikti savo pastabas dėl pagalbos ir (arba) priemonių.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

3

| (9) | Komisija gavo dviejų suinteresuotųjų šalių pastabas: CAMED ir skundo pateikėjo. Ji perdavė šias pastabas Italijos valdžios institucijoms, kurioms buvo suteikta galimybė atsakyti. Jos savo pastabas pateikė 2017 m. sausio 12 d. rašte. |
| --- | --- |

(9)

Komisija gavo dviejų suinteresuotųjų šalių pastabas: CAMED ir skundo pateikėjo. Ji perdavė šias pastabas Italijos valdžios institucijoms, kurioms buvo suteikta galimybė atsakyti. Jos savo pastabas pateikė 2017 m. sausio 12 d. rašte.

| (10) | 2017 m. lapkričio 9 ir 16 d. Komisija išsiuntė papildomų klausimų Italijai, į juos buvo atsakyta 2017 m. lapkričio 24 d. |
| --- | --- |

(10)

2017 m. lapkričio 9 ir 16 d. Komisija išsiuntė papildomų klausimų Italijai, į juos buvo atsakyta 2017 m. lapkričio 24 d.

2.   IŠSAMUS PAGALBOS APRAŠYMAS

IŠSAMUS PAGALBOS APRAŠYMAS

2.1.   Pagalbos aplinkybės ir gavėjai

Pagalbos aplinkybės ir gavėjai

| (11) | Neapolio uostas yra Kampanijos regione ir jį administruoja Neapolio uosto direkcija (toliau – PAN). |
| --- | --- |

(11)

Neapolio uostas yra Kampanijos regione ir jį administruoja Neapolio uosto direkcija (toliau – PAN).

| (12) | Neapolio uoste yra trys valstybei priklausantys sausieji dokai (sausieji dokai Nr. 1, 2 ir 3) ir du plaukiojantieji dokai, kurie priklauso dviem privatiems veiklos vykdytojams (dokai Nr. 5 ir 6). |
| --- | --- |

(12)

Neapolio uoste yra trys valstybei priklausantys sausieji dokai (sausieji dokai Nr. 1, 2 ir 3) ir du plaukiojantieji dokai, kurie priklauso dviem privatiems veiklos vykdytojams (dokai Nr. 5 ir 6).

| (13) | Sausuosiuose dokuose Nr. 1, 2 ir 3 įmonė CAMED ir iš esmės bet kuri kita laivų remonto įmonė pagal 2002 m. priimtą ir vėliau pakeistą „Neapolio uosto laivų remonto dokų eksploatavimo reglamentą“ (4) (toliau – 2002 m. reglamentas) (5) vykdo laivų remonto veiklą. Italijos valdžios institucijų teigimu, visiems suinteresuotiems naudotojams (pvz., kitoms laivų remonto įmonėms) turi būti sudarytos sąlygos naudotis visais Neapolio uosto sausaisiais dokais pagal tam tikras iš anksto nustatytas ir objektyvias taisykles. |
| --- | --- |

(13)

Sausuosiuose dokuose Nr. 1, 2 ir 3 įmonė CAMED ir iš esmės bet kuri kita laivų remonto įmonė pagal 2002 m. priimtą ir vėliau pakeistą „Neapolio uosto laivų remonto dokų eksploatavimo reglamentą“ (4) (toliau – 2002 m. reglamentas) (5) vykdo laivų remonto veiklą. Italijos valdžios institucijų teigimu, visiems suinteresuotiems naudotojams (pvz., kitoms laivų remonto įmonėms) turi būti sudarytos sąlygos naudotis visais Neapolio uosto sausaisiais dokais pagal tam tikras iš anksto nustatytas ir objektyvias taisykles.

4

5

| (14) | Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad praėjusio amžiaus pabaigoje grupei „Fincantieri Group“, kuri tuo metu buvo viena didžiausių laivų statybos sektoriaus veiklos vykdytojų, nusprendus pasitraukti iš Neapolio uosto, dokų būklė buvo labai prasta. Tuo metu įmonė CAMED (6) Neapolio uoste vykdė uosto remonto darbus pagal 1909–2008 m. galiojusį žemės koncesijos aktą. Italijos valdžios institucijų teigimu, įmonė CAMED sutiko investuoti teritorijoje su sąlyga, jeigu PAN įsipareigos atlikti struktūrinių investicijų sausuosiuose dokuose Nr. 1, 2 ir 3. 1999 m. gavusi įmonės CAMED prašymą, PAN sutiko atlikti modernizavimo darbus, kad sausasis dokas Nr. 3 būtų tinkamas naudoti (toliau – 2001 m. susitarimas) (7). |
| --- | --- |

(14)

Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad praėjusio amžiaus pabaigoje grupei „Fincantieri Group“, kuri tuo metu buvo viena didžiausių laivų statybos sektoriaus veiklos vykdytojų, nusprendus pasitraukti iš Neapolio uosto, dokų būklė buvo labai prasta. Tuo metu įmonė CAMED (6) Neapolio uoste vykdė uosto remonto darbus pagal 1909–2008 m. galiojusį žemės koncesijos aktą. Italijos valdžios institucijų teigimu, įmonė CAMED sutiko investuoti teritorijoje su sąlyga, jeigu PAN įsipareigos atlikti struktūrinių investicijų sausuosiuose dokuose Nr. 1, 2 ir 3. 1999 m. gavusi įmonės CAMED prašymą, PAN sutiko atlikti modernizavimo darbus, kad sausasis dokas Nr. 3 būtų tinkamas naudoti (toliau – 2001 m. susitarimas) (7).

6

7

| (15) | 2001 m. įmonė CAMED kreipėsi į PAN dėl leidimo atlikti įvairių darbų dokuose mainais į esamos žemės koncesijos pratęsimą 40 metų (concessione demaniale). Gavusi įmonės CAMED prašymą, PAN pradėjo administracinę procedūrą pagal Italijos teisę dėl žemės koncesijos sutarties sudarymo (8). Įmonės CAMED prašymą dėl žemės koncesijos kartu su 20 dienų trukmės (nuo 2002 m. sausio 18 d. iki 2002 m. vasario 6 d.) verslo planu PAN paskelbė savivaldybės registre ir savo registre. Skelbime suinteresuotosios šalys buvo raginamos teikti pastabas arba alternatyvius pasiūlymus. Pagal nustatytą tvarką, gavus prieštaravimų arba skundų, sprendimą dėl koncesijos sutarties sudarymo priima kompetentingas ministras. |
| --- | --- |

(15)

2001 m. įmonė CAMED kreipėsi į PAN dėl leidimo atlikti įvairių darbų dokuose mainais į esamos žemės koncesijos pratęsimą 40 metų (concessione demaniale). Gavusi įmonės CAMED prašymą, PAN pradėjo administracinę procedūrą pagal Italijos teisę dėl žemės koncesijos sutarties sudarymo (8). Įmonės CAMED prašymą dėl žemės koncesijos kartu su 20 dienų trukmės (nuo 2002 m. sausio 18 d. iki 2002 m. vasario 6 d.) verslo planu PAN paskelbė savivaldybės registre ir savo registre. Skelbime suinteresuotosios šalys buvo raginamos teikti pastabas arba alternatyvius pasiūlymus. Pagal nustatytą tvarką, gavus prieštaravimų arba skundų, sprendimą dėl koncesijos sutarties sudarymo priima kompetentingas ministras.

concessione demaniale

8

| (16) | Kadangi paskelbus įmonės CAMED prašymą PAN jokių pastabų negavo, PAN priėmė 2004 m. liepos 29 d. žemės koncesijos aktą Nr. 125 (atto di concessione demaniale) (toliau – 2004 m. koncesijos sutartis), kuriuo įmonei CAMED suteikė teisę eksploatuoti ir naudoti tris sausuosius dokus bei įpareigojo sudaryti sąlygas jais naudotis visiems suinteresuotiems naudotojams (pvz., kitoms laivų remonto įmonėms) vadovaujantis 2002 m. reglamentu. Įmonė CAMED sutiko nutraukti ankstesnę žemės koncesijos sutartį, galiojusią nuo 1909 m. Pagal 2004 m. koncesijos sutartį įmonė CAMED turi teisę nuo 2003 m. liepos 28 d. eksploatuoti ir naudoti sausuosius dokus 30 metų vietoje prašytų 40 ir moka metinį žemės naudojimo mokestį, kuris apskaičiuojamas pagal nustatytus teisinius parametrus (EUR/kv. m) ir kasmet koreguojamas atsižvelgiant į infliaciją pagal 1995 m. lapkričio 15 d. ministro dekretą. 1 lentelėje nurodytas žemės naudojimo mokestis, sumokėtas 2004–2017 m.

  1 lentelė


  Koncesijos mokesčiai







  (EUR) |
| --- | --- |
| Metai | Metinis koncesijos mokestis |
| 2004 m. | 124 117 |
| 2005 m. | 103 300 |
| 2006 m. | 139 900 |
| 2007 m. | 147 800 |
| 2008 m. | 146 341 |
| 2009 m. | 154 392 |
| 2010 m. | 149 148 |
| 2011 m. | 153 321 |
| 2012 m. | 159 071 |
| 2013 m. | 143 671 |
| 2014 m. | 142 178 |
| 2015 m. | 132 664 |
| 2016 m. | 133 658 |
| 2017 m. | 133 257 |

(16)

Kadangi paskelbus įmonės CAMED prašymą PAN jokių pastabų negavo, PAN priėmė 2004 m. liepos 29 d. žemės koncesijos aktą Nr. 125 (atto di concessione demaniale) (toliau – 2004 m. koncesijos sutartis), kuriuo įmonei CAMED suteikė teisę eksploatuoti ir naudoti tris sausuosius dokus bei įpareigojo sudaryti sąlygas jais naudotis visiems suinteresuotiems naudotojams (pvz., kitoms laivų remonto įmonėms) vadovaujantis 2002 m. reglamentu. Įmonė CAMED sutiko nutraukti ankstesnę žemės koncesijos sutartį, galiojusią nuo 1909 m. Pagal 2004 m. koncesijos sutartį įmonė CAMED turi teisę nuo 2003 m. liepos 28 d. eksploatuoti ir naudoti sausuosius dokus 30 metų vietoje prašytų 40 ir moka metinį žemės naudojimo mokestį, kuris apskaičiuojamas pagal nustatytus teisinius parametrus (EUR/kv. m) ir kasmet koreguojamas atsižvelgiant į infliaciją pagal 1995 m. lapkričio 15 d. ministro dekretą. 1 lentelėje nurodytas žemės naudojimo mokestis, sumokėtas 2004–2017 m.

atto di concessione demaniale

1 lentelė

1 lentelė

Koncesijos mokesčiai

Koncesijos mokesčiai

(EUR)

Metai

Metinis koncesijos mokestis

2004 m.

124 117

2005 m.

103 300

2006 m.

139 900

2007 m.

147 800

2008 m.

146 341

2009 m.

154 392

2010 m.

149 148

2011 m.

153 321

2012 m.

159 071

2013 m.

143 671

2014 m.

142 178

2015 m.

132 664

2016 m.

133 658

2017 m.

133 257

| (17) | Pagal 2004 m. koncesijos sutarties 1 straipsnį dėl koncesijos trukmės gali būti amortizuojamos ankstesnės investicijos ir vykdoma nauja 24 mln. EUR (47 662 mln. Italijos lirų) vertės įmonės CAMED investicijų programa (9). Pagal 2004 m. koncesijos sutartį įmonė CAMED taip pat pateikė 275 000 EUR dydžio garantiją (cauzione) dėl koncesijos sutartyje prisiimtų įsipareigojimų įvykdymo. |
| --- | --- |

(17)

Pagal 2004 m. koncesijos sutarties 1 straipsnį dėl koncesijos trukmės gali būti amortizuojamos ankstesnės investicijos ir vykdoma nauja 24 mln. EUR (47 662 mln. Italijos lirų) vertės įmonės CAMED investicijų programa (9). Pagal 2004 m. koncesijos sutartį įmonė CAMED taip pat pateikė 275 000 EUR dydžio garantiją (cauzione) dėl koncesijos sutartyje prisiimtų įsipareigojimų įvykdymo.

9

cauzione

| (18) | Pagal 2004 m. koncesijos sutarties 3 straipsnį PAN taip pat įsipareigojo iki 2006 m. įmonei CAMED skirtoje teritorijoje atlikti struktūrinius darbus, konkrečiau: i) pritaikyti dokų Nr. 1 ir 2 siurblinę; ii) pastatyti dokams Nr. 1, 2 ir 3 skirtą naują sertifikuotą sausųjų dokų kesoną (barche-porte); iii) pertvarkyti doko Nr. 2 pertvaras (paramenti) ir pamatą (platea); iv) atlikti doko Nr. 2 krantinių (banchine) ir pertvarų bei krantinės Nr. 33b struktūrinį pertvarkymą. |
| --- | --- |

(18)

Pagal 2004 m. koncesijos sutarties 3 straipsnį PAN taip pat įsipareigojo iki 2006 m. įmonei CAMED skirtoje teritorijoje atlikti struktūrinius darbus, konkrečiau: i) pritaikyti dokų Nr. 1 ir 2 siurblinę; ii) pastatyti dokams Nr. 1, 2 ir 3 skirtą naują sertifikuotą sausųjų dokų kesoną (barche-porte); iii) pertvarkyti doko Nr. 2 pertvaras (paramenti) ir pamatą (platea); iv) atlikti doko Nr. 2 krantinių (banchine) ir pertvarų bei krantinės Nr. 33b struktūrinį pertvarkymą.

barche-porte

paramenti

platea

banchine

| (19) | Priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Italijos valdžios institucijos patikslino, kad įmonė CAMED atliko 24 610 420 EUR dydžio investicijas pagal 2004 m. koncesijos sutartį ir papildomai investavo 17 931 075 EUR iki 2016 m. |
| --- | --- |

(19)

Priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Italijos valdžios institucijos patikslino, kad įmonė CAMED atliko 24 610 420 EUR dydžio investicijas pagal 2004 m. koncesijos sutartį ir papildomai investavo 17 931 075 EUR iki 2016 m.

2.2.   Skundo pateikėjo įtarimai dėl valstybės pagalbos

Skundo pateikėjo įtarimai dėl valstybės pagalbos

| (20) | Pirmą kartą pateiktoje medžiagoje skundo pateikėjas tvirtino, kad įmonė CAMED gavo valstybės pagalbą abiem lygmenimis: i) kaip veiklos vykdytoja (t. y. sausųjų dokų valdytoja) sumažinus infrastruktūros renovavimo sąnaudas (veiklos pagalba) ir ii) kaip infrastruktūros naudotoja (pvz., laivų remonto įmonė), nes infrastruktūra, kuri iš esmės turėtų būti prieinama visiems galutiniams naudotojams jų nediskriminuojant, iš tikrųjų naudojosi tik įmonė CAMED. Skunde taip pat buvo pateikta įtarimų dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimo, kurie nėra aktualūs šiam sprendimui ir dėl kurių 2014 m. liepos 24 d. buvo priimtas atskiras skundo pateikėjui skirtas sprendimas. |
| --- | --- |

(20)

Pirmą kartą pateiktoje medžiagoje skundo pateikėjas tvirtino, kad įmonė CAMED gavo valstybės pagalbą abiem lygmenimis: i) kaip veiklos vykdytoja (t. y. sausųjų dokų valdytoja) sumažinus infrastruktūros renovavimo sąnaudas (veiklos pagalba) ir ii) kaip infrastruktūros naudotoja (pvz., laivų remonto įmonė), nes infrastruktūra, kuri iš esmės turėtų būti prieinama visiems galutiniams naudotojams jų nediskriminuojant, iš tikrųjų naudojosi tik įmonė CAMED. Skunde taip pat buvo pateikta įtarimų dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimo, kurie nėra aktualūs šiam sprendimui ir dėl kurių 2014 m. liepos 24 d. buvo priimtas atskiras skundo pateikėjui skirtas sprendimas.

| (21) | Skundo pateikėjo tvirtinimu, įmonei CAMED buvo suteiktas pranašumas atliekant toliau nurodytus darbus (toliau – intervencijos):






  1) | Intervencija Nr. 1 Struktūrinis kai kurių doko Nr. 3 dalių renovavimas (pagalbos suma – 12 928 537 EUR); |
| --- | --- | --- |

(21)

Skundo pateikėjo tvirtinimu, įmonei CAMED buvo suteiktas pranašumas atliekant toliau nurodytus darbus (toliau – intervencijos):

1)

Intervencija Nr. 1 Struktūrinis kai kurių doko Nr. 3 dalių renovavimas (pagalbos suma – 12 928 537 EUR);

| 2) | Intervencija Nr. 2 Dokų Nr. 1 ir 2 siurblinės pritaikymas, molo pertvarų prie doko Nr. 2 atnaujinimas (pagalbos suma – 23 170 000 EUR); |
| --- | --- |

2)

Intervencija Nr. 2 Dokų Nr. 1 ir 2 siurblinės pritaikymas, molo pertvarų prie doko Nr. 2 atnaujinimas (pagalbos suma – 23 170 000 EUR);

| 3) | Intervencija Nr. 3 Doko Nr. 3 vidaus molo (Molo Cesario Console) remontas ir stiprinimas (pagalbos suma – 13 000 000 EUR). |
| --- | --- |

3)

Intervencija Nr. 3 Doko Nr. 3 vidaus molo (Molo Cesario Console) remontas ir stiprinimas (pagalbos suma – 13 000 000 EUR).

Molo Cesario Console

| (22) | 2013 m. lapkričio 19 d. pateiktoje medžiagoje skundo pateikėjas išplėtė skundo apimtį tvirtindamas, kad, remiantis Komisijos praktika panašiose bylose, intervencijomis buvo suteikta valstybės pagalba PAN (10). Skundo pateikėjas tvirtino, kad valstybės pagalba suteikta ir koncesininko (CAMED) lygmeniu, nes koncesija buvo suteikta be viešo, atviro, skaidraus ir nediskriminacinio konkurso. Skundo pateikėjas taip pat pabrėžė, jog nėra jokių įrodymų, kad būtų galima prieiti prie išvados, jog įmonės CAMED mokamu žemės naudojimo mokesčiu nėra suteikiamas joks pranašumas. Skundo pateikėjo teigimu, pagal nacionalinės teisės aktuose numatytą žemės naudojimo mokesčių nustatymo metodiką (žr. 16 konstatuojamąją dalį) po galimų intervencijų negalima atspindėti padidėjusios infrastruktūros vertės, nes mokestį sudaro nustatyta EUR/kv. m suma. |
| --- | --- |

(22)

2013 m. lapkričio 19 d. pateiktoje medžiagoje skundo pateikėjas išplėtė skundo apimtį tvirtindamas, kad, remiantis Komisijos praktika panašiose bylose, intervencijomis buvo suteikta valstybės pagalba PAN (10). Skundo pateikėjas tvirtino, kad valstybės pagalba suteikta ir koncesininko (CAMED) lygmeniu, nes koncesija buvo suteikta be viešo, atviro, skaidraus ir nediskriminacinio konkurso. Skundo pateikėjas taip pat pabrėžė, jog nėra jokių įrodymų, kad būtų galima prieiti prie išvados, jog įmonės CAMED mokamu žemės naudojimo mokesčiu nėra suteikiamas joks pranašumas. Skundo pateikėjo teigimu, pagal nacionalinės teisės aktuose numatytą žemės naudojimo mokesčių nustatymo metodiką (žr. 16 konstatuojamąją dalį) po galimų intervencijų negalima atspindėti padidėjusios infrastruktūros vertės, nes mokestį sudaro nustatyta EUR/kv. m suma.

10

| (23) | 2015 m. spalio 1 d. skundo pateikėjas taip pat pateikė PAN sprendimų (Nr. 308/2015, Nr. 181/2015, Nr. 233/2015, Nr. 277/2015, Nr. 279/2015, Nr. 281/2015, Nr. 293/2015, Nr. 302/2015) dėl sausuosiuose dokuose numatytų darbų atlikimo sąrašą kaip įrodymą, kad buvo nesilaikoma neveikimo įsipareigojimo. |
| --- | --- |

(23)

2015 m. spalio 1 d. skundo pateikėjas taip pat pateikė PAN sprendimų (Nr. 308/2015, Nr. 181/2015, Nr. 233/2015, Nr. 277/2015, Nr. 279/2015, Nr. 281/2015, Nr. 293/2015, Nr. 302/2015) dėl sausuosiuose dokuose numatytų darbų atlikimo sąrašą kaip įrodymą, kad buvo nesilaikoma neveikimo įsipareigojimo.

2.3.   Italijos pastabos dėl tariamos valstybės pagalbos priemonės, investicinio projekto finansavimo ir teisinio pagrindo

Italijos pastabos dėl tariamos valstybės pagalbos priemonės, investicinio projekto finansavimo ir teisinio pagrindo

| (24) | Iki sprendimo pradėti procedūrą priėmimo Italijos valdžios institucijos patikslino, kad 2006 m. surengus viešųjų pirkimų procedūrą (intervencija Nr. 1) buvo atlikta tik dalis numatytų sausojo doko Nr. 3 renovavimo darbų, o numatyti intervencijų Nr. 2 ir 3 darbai tuo metu nebuvo atlikti. Iš viso projekto, kuris buvo suderintas su įmone CAMED 2001 m. susitarime ir 2004 m. koncesijos sutartyje, buvo visiškai užbaigta tik viena dalis. |
| --- | --- |

(24)

Iki sprendimo pradėti procedūrą priėmimo Italijos valdžios institucijos patikslino, kad 2006 m. surengus viešųjų pirkimų procedūrą (intervencija Nr. 1) buvo atlikta tik dalis numatytų sausojo doko Nr. 3 renovavimo darbų, o numatyti intervencijų Nr. 2 ir 3 darbai tuo metu nebuvo atlikti. Iš viso projekto, kuris buvo suderintas su įmone CAMED 2001 m. susitarime ir 2004 m. koncesijos sutartyje, buvo visiškai užbaigta tik viena dalis.

| (25) | Italijos tvirtinimu, juridinė teisė gauti finansavimą jau buvo suteikta PAN 1998 m. pagal Įstatymo Nr. 413/1998 9 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Transporto ir laivybos ministerija (toliau – ministerija) patvirtina investicijų į uostus programą, pagrįstą uostų direkcijų prašymais (11). Atrodo, kad investicijų programa buvo patvirtinta priėmus du ministro dekretus ir vėliau buvo keičiama. Pirmame 1999 m. spalio 27 d. ministro dekrete (12) (toliau – 1999 m. spalio 27 d. ministro dekretas) nurodyta 20 uostų, kuriems skiriamas valstybės finansavimas, o antrame dekrete (13) (toliau – 2001 m. gegužės 2 d. ministro dekretas) į šį sąrašą įtraukti 25 uostai. Remiantis šiais dekretais, uostų direkcijos gali skolintis arba prašyti kitokios finansinės paramos bendrai 100 mlrd. Italijos lirų (maždaug 51 mln. EUR) sumai. Ministerija kiekvienais metais tiesiogiai grąžina finansų įstaigoms jų paskolintas lėšas (14). Todėl, Italijos tvirtinimu, PAN skirtos priemonės buvo suteiktos 1998 m. Įstatymu Nr. 413/1998. |
| --- | --- |

(25)

Italijos tvirtinimu, juridinė teisė gauti finansavimą jau buvo suteikta PAN 1998 m. pagal Įstatymo Nr. 413/1998 9 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Transporto ir laivybos ministerija (toliau – ministerija) patvirtina investicijų į uostus programą, pagrįstą uostų direkcijų prašymais (11). Atrodo, kad investicijų programa buvo patvirtinta priėmus du ministro dekretus ir vėliau buvo keičiama. Pirmame 1999 m. spalio 27 d. ministro dekrete (12) (toliau – 1999 m. spalio 27 d. ministro dekretas) nurodyta 20 uostų, kuriems skiriamas valstybės finansavimas, o antrame dekrete (13) (toliau – 2001 m. gegužės 2 d. ministro dekretas) į šį sąrašą įtraukti 25 uostai. Remiantis šiais dekretais, uostų direkcijos gali skolintis arba prašyti kitokios finansinės paramos bendrai 100 mlrd. Italijos lirų (maždaug 51 mln. EUR) sumai. Ministerija kiekvienais metais tiesiogiai grąžina finansų įstaigoms jų paskolintas lėšas (14). Todėl, Italijos tvirtinimu, PAN skirtos priemonės buvo suteiktos 1998 m. Įstatymu Nr. 413/1998.

11

12

13

14

| (26) | Priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Italijos valdžios institucijos pateikė papildomų paaiškinimų dėl Italijos valstybės ir PAN investicijų dydžio. |
| --- | --- |

(26)

Priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Italijos valdžios institucijos pateikė papildomų paaiškinimų dėl Italijos valstybės ir PAN investicijų dydžio.

Intervencija Nr. 1

Intervencija Nr. 1

| (27) | Italijos valdžios institucijos nurodė, kad intervencijos Nr. 1 darbai padėti 2002 m. spalio 21 d. ir baigti 2006 m. sausio 24 d. Sąnaudos, patirtos šio sprendimo priėmimo metu, sudaro 12 859 854,50 EUR. |
| --- | --- |

(27)

Italijos valdžios institucijos nurodė, kad intervencijos Nr. 1 darbai padėti 2002 m. spalio 21 d. ir baigti 2006 m. sausio 24 d. Sąnaudos, patirtos šio sprendimo priėmimo metu, sudaro 12 859 854,50 EUR.

Intervencija Nr. 2

Intervencija Nr. 2

| (28) | Intervenciją Nr. 2 bendrai finansavo ministerija, kurios dalis sudarė 14 971 621,41 EUR. Tačiau ministerija nesumokėjo 5 498 378,59 EUR sumos, kurios dalį avansu turėjo pervesti PAN, o vėliau piniginėmis dotacijomis kompensuoti ministerija. |
| --- | --- |

(28)

Intervenciją Nr. 2 bendrai finansavo ministerija, kurios dalis sudarė 14 971 621,41 EUR. Tačiau ministerija nesumokėjo 5 498 378,59 EUR sumos, kurios dalį avansu turėjo pervesti PAN, o vėliau piniginėmis dotacijomis kompensuoti ministerija.

| (29) | Vykdant intervenciją Nr. 2, PAN skyrė 2 700 000 EUR (2016 m. kovo 22 d. sprendimas Nr. 89/2016) ir 5 830 000 EUR nuosavų lėšų (2017 m. gegužės 31 d. sprendimas Nr. 175/2017). |
| --- | --- |

(29)

Vykdant intervenciją Nr. 2, PAN skyrė 2 700 000 EUR (2016 m. kovo 22 d. sprendimas Nr. 89/2016) ir 5 830 000 EUR nuosavų lėšų (2017 m. gegužės 31 d. sprendimas Nr. 175/2017).

| (30) | Intervencijos Nr. 2 darbai padėti 2012 m. lapkričio 5 d. ir dar nėra baigti. Sąnaudos, patirtos šio sprendimo priėmimo metu, sudaro 11 192 515,79 EUR. Prognozuojama, kad bendros šios intervencijos sąnaudos sudarys 29 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(30)

Intervencijos Nr. 2 darbai padėti 2012 m. lapkričio 5 d. ir dar nėra baigti. Sąnaudos, patirtos šio sprendimo priėmimo metu, sudaro 11 192 515,79 EUR. Prognozuojama, kad bendros šios intervencijos sąnaudos sudarys 29 000 000 EUR.

Intervencija Nr. 3

Intervencija Nr. 3

| (31) | Galiausiai intervencija Nr. 3 iš dalies finansuojama PAN nuosavomis lėšomis (5 091 000 EUR, kaip numatyta 2014 m. gruodžio 24 d. sprendime Nr. 356/2014). |
| --- | --- |

(31)

Galiausiai intervencija Nr. 3 iš dalies finansuojama PAN nuosavomis lėšomis (5 091 000 EUR, kaip numatyta 2014 m. gruodžio 24 d. sprendime Nr. 356/2014).

| (32) | 2017 m. gruodžio mėn. intervencijos Nr. 3 darbai dar nebuvo pradėti (darbų sutartis sudaryta 2017 m. liepos 19 d.), o patirtos sąnaudos sudarė 6 880,50 EUR. Prognozuojama, kad bendros šios intervencijos sąnaudos sudarys 15 900 000 EUR. |
| --- | --- |

(32)

2017 m. gruodžio mėn. intervencijos Nr. 3 darbai dar nebuvo pradėti (darbų sutartis sudaryta 2017 m. liepos 19 d.), o patirtos sąnaudos sudarė 6 880,50 EUR. Prognozuojama, kad bendros šios intervencijos sąnaudos sudarys 15 900 000 EUR.

| (33) | Bendra investicinio projekto (t. y. visų trijų intervencijų) kaina sudaro 57 759 874,5 EUR ir buvo padalyta į tris dalis, kaip parodyta 2 lentelėje.

  2 lentelė


  Planuojamos valstybės investicijos











  Intervencija | Sumos | Sumokėta | Mokėjimo data | Planuojamos investicijų sąnaudos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Struktūrinis kai kurių doko Nr. 3 dalių renovavimas |

(33)

Bendra investicinio projekto (t. y. visų trijų intervencijų) kaina sudaro 57 759 874,5 EUR ir buvo padalyta į tris dalis, kaip parodyta 2 lentelėje.

2 lentelė

2 lentelė

Planuojamos valstybės investicijos

Planuojamos valstybės investicijos

Intervencija

Sumos

Sumokėta

Mokėjimo data

Planuojamos investicijų sąnaudos

1.

Struktūrinis kai kurių doko Nr. 3 dalių renovavimas

9 760 629,57

Taip

2003 1 8

2004 12 21

2005 7 14

2005 10 26

2011 12 12

12 859 854,50

3 099 224,93

Taip

2002 12 31

2004 4 26

2005 4 19

2005 10 6

2006 4 24

| 2. | Dokų Nr. 1 ir 2 siurblinės pritaikymas, molo pertvarų prie doko Nr. 2 atnaujinimas |
| --- | --- |

2.

Dokų Nr. 1 ir 2 siurblinės pritaikymas, molo pertvarų prie doko Nr. 2 atnaujinimas

8 300 000,00

Taip

2006 8 4

2006 12 27

2006 12 29

29 000 000,00

6 671 621,41

Taip

2011 9 1

2013 3 22

2014 12 17

2 700 000,00 (PAN dalis)

Taip

2016 3 23

5 498 378,59 (perveda avansu PAN ir kompensuoja Italijos valstybė)

Ne

nėra duomenų

5 830 000,00

(PAN dalis)

Taip

2017 5 31

| 3. | Doko Nr. 3 vidaus molo remontas ir stiprinimas |
| --- | --- |

3.

Doko Nr. 3 vidaus molo remontas ir stiprinimas

10 809 000,00

Taip

2014 11 18

15 900 000

5 091 000,00 (PAN dalis)

Taip

2014 12 24

Iš viso PAN finansavimo

13 621 000,00

Iš viso Italijos valstybės finansavimo

44 138 854,50

44 138 854,50

Iš viso

Iš viso

57 759 854,50

57 759 854,50

| (34) | Atsižvelgiant į tai, Italijos valstybė šiam projektui jau suteikė arba įsipareigojo suteikti 44 138 854,50 EUR dydžio finansavimą. Jį daugiausia sudarė tiesioginės ministerijos kompensacijos PAN paskolas suteikusioms finansų įstaigoms ir tiesioginės dotacijos PAN iš Italijos nacionalinio biudžeto. Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad likusią 13 621 000 EUR sumą (2 700 000 EUR ir 5 830 000 EUR intervencijai Nr. 2 ir 5 091 000 EUR intervencijai Nr. 3) skyrė PAN iš nuosavų lėšų, sukauptų vykdant uosto valdytojo ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

(34)

Atsižvelgiant į tai, Italijos valstybė šiam projektui jau suteikė arba įsipareigojo suteikti 44 138 854,50 EUR dydžio finansavimą. Jį daugiausia sudarė tiesioginės ministerijos kompensacijos PAN paskolas suteikusioms finansų įstaigoms ir tiesioginės dotacijos PAN iš Italijos nacionalinio biudžeto. Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad likusią 13 621 000 EUR sumą (2 700 000 EUR ir 5 830 000 EUR intervencijai Nr. 2 ir 5 091 000 EUR intervencijai Nr. 3) skyrė PAN iš nuosavų lėšų, sukauptų vykdant uosto valdytojo ekonominę veiklą.

2.4.   Pagrindas pradėti procedūrą

Pagrindas pradėti procedūrą

| (35) | 2016 m. birželio 28 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl pirmiau minėtų priemonių, kad galėtų išsklaidyti abejones dėl to, ar šios priemonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba ir ar jos yra suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(35)

2016 m. birželio 28 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl pirmiau minėtų priemonių, kad galėtų išsklaidyti abejones dėl to, ar šios priemonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba ir ar jos yra suderinamos su vidaus rinka.

2.4.1.   Abejonės dėl valstybės pagalbos PAN buvimo

Abejonės dėl valstybės pagalbos PAN buvimo

| (36) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi pirminės nuomonės, kad priemonės yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes PAN gavo valstybės išteklių laivų remonto įrenginiams, kurie naudojami jos komercinei veiklai, atnaujinti. PAN, kaip ekonominę veiklą savininko, t. y. Italijos valstybės, vardu vykdantis subjektas, gali būti laikomas įmone. Todėl toks perdavimas laikytinas valstybės išteklių perdavimu ir yra priskirtinas valstybei. |
| --- | --- |

(36)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi pirminės nuomonės, kad priemonės yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes PAN gavo valstybės išteklių laivų remonto įrenginiams, kurie naudojami jos komercinei veiklai, atnaujinti. PAN, kaip ekonominę veiklą savininko, t. y. Italijos valstybės, vardu vykdantis subjektas, gali būti laikomas įmone. Todėl toks perdavimas laikytinas valstybės išteklių perdavimu ir yra priskirtinas valstybei.

| (37) | Be to, sprendime pradėti procedūrą nurodyta, kad valstybės finansavimu PAN suteikiamas atrankusis ekonominis pranašumas. Komisija išreiškė abejonių, ar PAN turi vykdyti viešųjų paslaugų įsipareigojimus, kurie yra aiškiai apibrėžti ir atitinka keturias kartu taikomas Altmark sąlygas. Palyginti su kitomis ekonominės veiklos rūšimis, PAN teikiamai paslaugai (t. y. laivų remonto įrenginių nuomai už užmokestį) nėra būdingos jokios ypatingos savybės. Komisija išreiškė abejonių, ar i) PAN iš tikrųjų turi vykdyti viešųjų paslaugų įsipareigojimus ir ar šie įsipareigojimai yra aiškiai apibrėžti, ii) kriterijai, pagal kuriuos apskaičiuojama kompensacija, buvo objektyviai ir skaidriai nustatyti iš anksto, iii) kompensacija neviršija to, kas būtina viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymo sąnaudoms padengti, atsižvelgiant į atitinkamas įplaukas ir pagrįstą pelną, susijusį su tų įsipareigojimų vykdymu, iv) veiklos vykdytojas pasirinktas vykdant viešųjų pirkimų procedūrą arba viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymo sąnaudos atitinka įprastos įmonės (gerai valdomos įmonės, tinkamai apsirūpinusios transporto priemonėmis, kad galėtų patenkinti būtinus viešosios paslaugos poreikius) sąnaudas. |
| --- | --- |

(37)

Be to, sprendime pradėti procedūrą nurodyta, kad valstybės finansavimu PAN suteikiamas atrankusis ekonominis pranašumas. Komisija išreiškė abejonių, ar PAN turi vykdyti viešųjų paslaugų įsipareigojimus, kurie yra aiškiai apibrėžti ir atitinka keturias kartu taikomas Altmark sąlygas. Palyginti su kitomis ekonominės veiklos rūšimis, PAN teikiamai paslaugai (t. y. laivų remonto įrenginių nuomai už užmokestį) nėra būdingos jokios ypatingos savybės. Komisija išreiškė abejonių, ar i) PAN iš tikrųjų turi vykdyti viešųjų paslaugų įsipareigojimus ir ar šie įsipareigojimai yra aiškiai apibrėžti, ii) kriterijai, pagal kuriuos apskaičiuojama kompensacija, buvo objektyviai ir skaidriai nustatyti iš anksto, iii) kompensacija neviršija to, kas būtina viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymo sąnaudoms padengti, atsižvelgiant į atitinkamas įplaukas ir pagrįstą pelną, susijusį su tų įsipareigojimų vykdymu, iv) veiklos vykdytojas pasirinktas vykdant viešųjų pirkimų procedūrą arba viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymo sąnaudos atitinka įprastos įmonės (gerai valdomos įmonės, tinkamai apsirūpinusios transporto priemonėmis, kad galėtų patenkinti būtinus viešosios paslaugos poreikius) sąnaudas.

Altmark

| (38) | Komisija laikėsi pirminės nuomonės, kad investicinis projektas leis PAN tęsti ekonominę sausųjų dokų nuomos veiklą, kuri vykdoma konkurencingame sektoriuje, kuriame prekyba vykdoma Sąjungos lygmeniu, ir kad priemone gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis Sąjungos vidaus prekybai. |
| --- | --- |

(38)

Komisija laikėsi pirminės nuomonės, kad investicinis projektas leis PAN tęsti ekonominę sausųjų dokų nuomos veiklą, kuri vykdoma konkurencingame sektoriuje, kuriame prekyba vykdoma Sąjungos lygmeniu, ir kad priemone gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis Sąjungos vidaus prekybai.

| (39) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija nurodė, kad priemonių pripažinimas valstybės pagalba nereikštų SESV 345 straipsnio, kuriame nustatytas viešųjų ir privačiųjų subjektų neutralumo principas, pažeidimo. Komisija preliminariai pažymėjo, kad priemones pripažinus valstybės pagalba nėra diskriminuojami viešieji savininkai, nes tą pačią veiklą vykdantys privatūs savininkai taip pat turėtų parengti išankstinį verslo planą ir investicijas atliktų tik tuo atveju, jeigu jos būtų pelningos remiantis šiuo planu. Kitaip tiek viešieji, tiek privatūs savininkai galėtų gauti suderinamą pagalbą, jeigu būtų laikomasi visų sąlygų, numatytų taikomose valstybės pagalbos laivų statybos sektoriuje taisyklių. |
| --- | --- |

(39)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija nurodė, kad priemonių pripažinimas valstybės pagalba nereikštų SESV 345 straipsnio, kuriame nustatytas viešųjų ir privačiųjų subjektų neutralumo principas, pažeidimo. Komisija preliminariai pažymėjo, kad priemones pripažinus valstybės pagalba nėra diskriminuojami viešieji savininkai, nes tą pačią veiklą vykdantys privatūs savininkai taip pat turėtų parengti išankstinį verslo planą ir investicijas atliktų tik tuo atveju, jeigu jos būtų pelningos remiantis šiuo planu. Kitaip tiek viešieji, tiek privatūs savininkai galėtų gauti suderinamą pagalbą, jeigu būtų laikomasi visų sąlygų, numatytų taikomose valstybės pagalbos laivų statybos sektoriuje taisyklių.

| (40) | Be to, sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi pirminės nuomonės, kad nagrinėjamos priemonės negali būti pripažįstamos esama pagalba pagal Reglamento (ES) 2015/1589 (toliau – Procedūrų reglamentas) 1 straipsnio b punktą, nes viešoji parama laivų statybos ir laivų remonto įrenginiams buvo laikoma valstybės pagalba dar iki Sprendimo Leipzig Halle. |
| --- | --- |

(40)

Be to, sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi pirminės nuomonės, kad nagrinėjamos priemonės negali būti pripažįstamos esama pagalba pagal Reglamento (ES) 2015/1589 (toliau – Procedūrų reglamentas) 1 straipsnio b punktą, nes viešoji parama laivų statybos ir laivų remonto įrenginiams buvo laikoma valstybės pagalba dar iki Sprendimo Leipzig Halle.

Leipzig Halle

2.4.2.   Abejonės dėl pagalbos CAMED buvimo

Abejonės dėl pagalbos CAMED buvimo

| (41) | Dėl galimos pagalbos įmonei CAMED Komisija pažymėjo sprendime pradėti procedūrą, kad viešoji parama PAN iš dalies padengė jos investicijų sąnaudas, kurių visą sumą turėtų padengti bet kuris kitas rinkoje veikiantis laivų remonto įrenginių privatus savininkas, todėl PAN galėjo taikyti mažesnius mokesčius įmonei CAMED. |
| --- | --- |

(41)

Dėl galimos pagalbos įmonei CAMED Komisija pažymėjo sprendime pradėti procedūrą, kad viešoji parama PAN iš dalies padengė jos investicijų sąnaudas, kurių visą sumą turėtų padengti bet kuris kitas rinkoje veikiantis laivų remonto įrenginių privatus savininkas, todėl PAN galėjo taikyti mažesnius mokesčius įmonei CAMED.

| (42) | Nagrinėjamos priemonės yra priskirtinos valstybei (t. y. jas skyrė PAN, kuri yra valstybės administracijos dalis, net jeigu nagrinėjamas subjektas teisiškai yra savarankiškas nuo kitų valdžios institucijų). Be to, sprendime pradėti procedūrą Komisija nustatė, kad sudarydama sąlygas įmonei CAMED naudotis sausaisiais dokais galimai žemesniais nei rinkos įkainiais, PAN galėjo atsisakyti valstybės išteklių. |
| --- | --- |

(42)

Nagrinėjamos priemonės yra priskirtinos valstybei (t. y. jas skyrė PAN, kuri yra valstybės administracijos dalis, net jeigu nagrinėjamas subjektas teisiškai yra savarankiškas nuo kitų valdžios institucijų). Be to, sprendime pradėti procedūrą Komisija nustatė, kad sudarydama sąlygas įmonei CAMED naudotis sausaisiais dokais galimai žemesniais nei rinkos įkainiais, PAN galėjo atsisakyti valstybės išteklių.

| (43) | Dėl nesurengto konkurso ir dėl to, kad žemės naudojimo mokestis, kurį įmonė CAMED mokėjo PAN, buvo apskaičiuotas remiantis nustatytais teisiniais kriterijais, Komisija preliminariai nusprendė, kad PAN ir CAMED sutartiniais susitarimais įmonei CAMED gali būti suteikiamas galimas ekonominis pranašumas rinkos sąlygų atžvilgiu sudarant sąlygas naudotis renovuotais sausaisiais dokais galimai mažesnėmis nei rinkos kainomis. Be to, net jeigu būtų galima pripažinti, kad įmonė CAMED įsipareigojo investuoti mainais į atliekamas intervencijas, nebuvo jokių požymių, kad įmonės CAMED investicijų, atliktų PAN atžvilgiu, vertė ir žemės naudojimo mokestis atitinka intervencijų, kurias PAN atliko įmonės CAMED atžvilgiu, vertę. Tad Komisija paprašė Italijos institucijų ir trečiųjų šalių pateikti pastabų dėl šių pirminių išvadų. |
| --- | --- |

(43)

Dėl nesurengto konkurso ir dėl to, kad žemės naudojimo mokestis, kurį įmonė CAMED mokėjo PAN, buvo apskaičiuotas remiantis nustatytais teisiniais kriterijais, Komisija preliminariai nusprendė, kad PAN ir CAMED sutartiniais susitarimais įmonei CAMED gali būti suteikiamas galimas ekonominis pranašumas rinkos sąlygų atžvilgiu sudarant sąlygas naudotis renovuotais sausaisiais dokais galimai mažesnėmis nei rinkos kainomis. Be to, net jeigu būtų galima pripažinti, kad įmonė CAMED įsipareigojo investuoti mainais į atliekamas intervencijas, nebuvo jokių požymių, kad įmonės CAMED investicijų, atliktų PAN atžvilgiu, vertė ir žemės naudojimo mokestis atitinka intervencijų, kurias PAN atliko įmonės CAMED atžvilgiu, vertę. Tad Komisija paprašė Italijos institucijų ir trečiųjų šalių pateikti pastabų dėl šių pirminių išvadų.

| (44) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonių, ar visos keturios Altmark sąlygos yra vykdomos kartu įmonei CAMED skirtų priemonių atžvilgiu. |
| --- | --- |

(44)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonių, ar visos keturios Altmark sąlygos yra vykdomos kartu įmonei CAMED skirtų priemonių atžvilgiu.

Altmark

| (45) | Komisija taip pat pažymėjo, kad priemonėmis gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis Sąjungos vidaus prekybai. |
| --- | --- |

(45)

Komisija taip pat pažymėjo, kad priemonėmis gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis Sąjungos vidaus prekybai.

2.4.3.   Abejonės dėl pagalbos suderinamumo

Abejonės dėl pagalbos suderinamumo

| (46) | Dėl suderinamumo Komisija preliminariai nusprendė, kad sausieji dokai yra ne transporto infrastruktūra, o laivų statyklų gamybos įrenginiai, nes jie naudojami ne transporto reikmėms, o laivų statybai arba remontui. Todėl pagalba negali būti vertinama tiesiogiai pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą kaip investicinė pagalba transporto infrastruktūrai. |
| --- | --- |

(46)

Dėl suderinamumo Komisija preliminariai nusprendė, kad sausieji dokai yra ne transporto infrastruktūra, o laivų statyklų gamybos įrenginiai, nes jie naudojami ne transporto reikmėms, o laivų statybai arba remontui. Todėl pagalba negali būti vertinama tiesiogiai pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą kaip investicinė pagalba transporto infrastruktūrai.

2.4.3.1.   Pagalbos PAN suderinamumas

Pagalbos PAN suderinamumas

| (47) | Komisija išreiškė abejonių dėl pagalbos, teikiamos PAN pagal 2011 m. visuotinės ekonominės svarbos paslaugų (VESP) sistemą ir valstybės pagalbos laivų statybos sektoriui taisykles, taikomas kiekvienos priemonės skyrimo metu, suderinamumo. Sprendime pradėti procedūrą Komisija preliminariai nusprendė, kad priemonės iš esmės buvo skirtos tada, kai kiekviena investicija buvo įtraukta į investicijų programą remiantis uostų direkcijų prašymu. Komisija nusprendė, kad šiuo klausimu pateikta informacija nepakankama, ir paragino Italiją pateikti atitinkamas kiekvienos priemonės/intervencijos skyrimo datas. |
| --- | --- |

(47)

Komisija išreiškė abejonių dėl pagalbos, teikiamos PAN pagal 2011 m. visuotinės ekonominės svarbos paslaugų (VESP) sistemą ir valstybės pagalbos laivų statybos sektoriui taisykles, taikomas kiekvienos priemonės skyrimo metu, suderinamumo. Sprendime pradėti procedūrą Komisija preliminariai nusprendė, kad priemonės iš esmės buvo skirtos tada, kai kiekviena investicija buvo įtraukta į investicijų programą remiantis uostų direkcijų prašymu. Komisija nusprendė, kad šiuo klausimu pateikta informacija nepakankama, ir paragino Italiją pateikti atitinkamas kiekvienos priemonės/intervencijos skyrimo datas.

| (48) | Vis dėlto Komisija išreiškė abejonių dėl visiškos nagrinėjamų priemonių atitikties, nes pagalbos intensyvumas viršijo didžiausią leistiną pagalbos intensyvumą regioninei investicinei pagalbai laivų statybos įrenginiams (kurie nurodyti vėlesnėse sistemose), neatsižvelgiant į tikslią kiekvienos priemonės skyrimo datą ir remiantis šiais suderinamumo pagrindais, kurie galėtų būti taikomi pagalbai laivų statybai:






  — | Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1540/98 (15), |
| --- | --- | --- |

(48)

Vis dėlto Komisija išreiškė abejonių dėl visiškos nagrinėjamų priemonių atitikties, nes pagalbos intensyvumas viršijo didžiausią leistiną pagalbos intensyvumą regioninei investicinei pagalbai laivų statybos įrenginiams (kurie nurodyti vėlesnėse sistemose), neatsižvelgiant į tikslią kiekvienos priemonės skyrimo datą ir remiantis šiais suderinamumo pagrindais, kurie galėtų būti taikomi pagalbai laivų statybai:

—

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1540/98 (15),

15

| — | 2004 m. valstybės pagalbos laivų statybai sistema, kuri iš pradžių buvo taikoma nuo 2004 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d., o vėliau du kartus pratęsta iki 2008 m. gruodžio 31 d. ir 2011 m. gruodžio 31 d.
   (16), |
| --- | --- |

—

2004 m. valstybės pagalbos laivų statybai sistema, kuri iš pradžių buvo taikoma nuo 2004 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d., o vėliau du kartus pratęsta iki 2008 m. gruodžio 31 d. ir 2011 m. gruodžio 31 d.
   (16),

16

| — | 2011 m. valstybės pagalbos laivų statybai sistema (17), kuri buvo taikoma po 2011 m. gruodžio 31 d. suteiktai pagalbai, apie kurią nebuvo pranešta. Šios sistemos taikymas pratęstas iki 2014 m. birželio 30 d.
   (18), |
| --- | --- |

—

2011 m. valstybės pagalbos laivų statybai sistema (17), kuri buvo taikoma po 2011 m. gruodžio 31 d. suteiktai pagalbai, apie kurią nebuvo pranešta. Šios sistemos taikymas pratęstas iki 2014 m. birželio 30 d.
   (18),

17

18

| — | 2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gairės, taikomos nuo 2014 m. liepos 1 d.
   (19) |
| --- | --- |

—

2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gairės, taikomos nuo 2014 m. liepos 1 d.
   (19)

19

| (49) | Kadangi Italija nepateikė informacijos, reikalingos aiškiai priemonių skyrimo datai nustatyti, Komisija negalėjo atlikti visiško suderinamumo vertinimo, nes negalėjo nustatyti tinkamo teisinio pagrindo. Sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad negalima atmesti galimybės, jog bent dalis priemonių galėtų būti pripažintos suderinamomis pagal atitinkamas valstybės pagalbos taisykles, ir paragino Italijos valdžios institucijas pateikti kiekvienos priemonės suderinamumo analizę. |
| --- | --- |

(49)

Kadangi Italija nepateikė informacijos, reikalingos aiškiai priemonių skyrimo datai nustatyti, Komisija negalėjo atlikti visiško suderinamumo vertinimo, nes negalėjo nustatyti tinkamo teisinio pagrindo. Sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad negalima atmesti galimybės, jog bent dalis priemonių galėtų būti pripažintos suderinamomis pagal atitinkamas valstybės pagalbos taisykles, ir paragino Italijos valdžios institucijas pateikti kiekvienos priemonės suderinamumo analizę.

2.4.3.2.   Pagalbos CAMED suderinamumas

Pagalbos CAMED suderinamumas

| (50) | Komisija išreiškė abejonių, ar priemonės pagal 2011 m. VESP sistemą yra suderinamos su tariama pagalba įmonei CAMED. |
| --- | --- |

(50)

Komisija išreiškė abejonių, ar priemonės pagal 2011 m. VESP sistemą yra suderinamos su tariama pagalba įmonei CAMED.

| (51) | Vis dėlto, kadangi Komisija negalėjo visiškai paneigti, kad bent dalį priemonių, skirtų PAN, būtų galima pripažinti suderinamomis pagal atitinkamas valstybės pagalbos taisykles, kurios buvo taikomos laivų statybos sektoriuje priemonių skyrimo metu, ji neatmetė galimybės, kad toks vertinimas galėtų turėti įtakos ir įmonei CAMED suteiktos pagalbos suderinamumo vertinimui. Komisija paragino Italijos valdžios institucijas pateikti kiekvienos priemonės (skirtos įmonei CAMED) suderinamumo analizę pagal taikomą teisę, atsižvelgiant į kiekvienos priemonės skyrimo datas. |
| --- | --- |

(51)

Vis dėlto, kadangi Komisija negalėjo visiškai paneigti, kad bent dalį priemonių, skirtų PAN, būtų galima pripažinti suderinamomis pagal atitinkamas valstybės pagalbos taisykles, kurios buvo taikomos laivų statybos sektoriuje priemonių skyrimo metu, ji neatmetė galimybės, kad toks vertinimas galėtų turėti įtakos ir įmonei CAMED suteiktos pagalbos suderinamumo vertinimui. Komisija paragino Italijos valdžios institucijas pateikti kiekvienos priemonės (skirtos įmonei CAMED) suderinamumo analizę pagal taikomą teisę, atsižvelgiant į kiekvienos priemonės skyrimo datas.

3.   ITALIJOS PASTABOS

ITALIJOS PASTABOS

3.1.   Pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą

Pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą

| (52) | Italijos valdžios institucijų nuomone, sprendime pradėti procedūrą pažeidžiami pagrindiniai Sąjungos teisės šaltiniai ir bendrieji gero administravimo, teisinio tikrumo, teisėtų lūkesčių ir veiksmingos teisminės apsaugos principai. Italija teigia, kad bet koks Komisijos sprendimas iš esmės panaikintų ankstesnį sprendimą nutraukti bylą, kurį Komisija priėmė 2006 m. (20) |
| --- | --- |

(52)

Italijos valdžios institucijų nuomone, sprendime pradėti procedūrą pažeidžiami pagrindiniai Sąjungos teisės šaltiniai ir bendrieji gero administravimo, teisinio tikrumo, teisėtų lūkesčių ir veiksmingos teisminės apsaugos principai. Italija teigia, kad bet koks Komisijos sprendimas iš esmės panaikintų ankstesnį sprendimą nutraukti bylą, kurį Komisija priėmė 2006 m. (20)

20

| (53) | Italija taip pat teigia, kad tyrimo užbaigimas per pagrįstą laikotarpį yra bendrasis Sąjungos teisės principas (21), neleidžiantis Komisijai savo nuožiūra pratęsti pradinio tyrimo, pradėto gavus skundą dėl tariamos pagalbos, apie kurią nebuvo pranešta, etapo trukmės, nebent tokia priemonė būtų neteisėta (22). Italijos valdžios institucijų teigimu, šioje byloje taip nėra. |
| --- | --- |

(53)

Italija taip pat teigia, kad tyrimo užbaigimas per pagrįstą laikotarpį yra bendrasis Sąjungos teisės principas (21), neleidžiantis Komisijai savo nuožiūra pratęsti pradinio tyrimo, pradėto gavus skundą dėl tariamos pagalbos, apie kurią nebuvo pranešta, etapo trukmės, nebent tokia priemonė būtų neteisėta (22). Italijos valdžios institucijų teigimu, šioje byloje taip nėra.

21

22

| (54) | Italijos valdžios institucijos remiasi Procedūrų reglamento 16 straipsnio 1 dalimi, kurioje nustatyta, kad Komisija nereikalauja išieškoti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam Sąjungos teisės principui. |
| --- | --- |

(54)

Italijos valdžios institucijos remiasi Procedūrų reglamento 16 straipsnio 1 dalimi, kurioje nustatyta, kad Komisija nereikalauja išieškoti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam Sąjungos teisės principui.

3.1.1.   Dėl pagalbos PAN buvimo

Dėl pagalbos PAN buvimo

| (55) | Dėl pagalbos PAN buvimo Italija paaiškino, kad uostų direkcijos yra ne įmonės, o neekonominiai viešieji subjektai (enti pubblici non economici), kuriems taikoma viešoji teisė (pvz., Įstatymas Nr. 84/1994, Italijos pagrindų įstatymas dėl uostų) (23). Nacionalinės uostų direkcijos turi administracinį, organizacinį, reguliavimo, biudžeto ir finansinį savarankiškumą. Italijos valstybė suteikė uostų direkcijoms institucinius įgaliojimus jos vardu ir tik viešojo intereso labui vykdyti Italijos uostų administravimo, reguliavimo ir kontrolės funkcijas. Todėl uostų direkcijos komerciniu požiūriu nenaudoja valstybės turimo turto ir jį tik administruoja vykdydamos joms suteiktus institucinius įgaliojimus. |
| --- | --- |

(55)

Dėl pagalbos PAN buvimo Italija paaiškino, kad uostų direkcijos yra ne įmonės, o neekonominiai viešieji subjektai (enti pubblici non economici), kuriems taikoma viešoji teisė (pvz., Įstatymas Nr. 84/1994, Italijos pagrindų įstatymas dėl uostų) (23). Nacionalinės uostų direkcijos turi administracinį, organizacinį, reguliavimo, biudžeto ir finansinį savarankiškumą. Italijos valstybė suteikė uostų direkcijoms institucinius įgaliojimus jos vardu ir tik viešojo intereso labui vykdyti Italijos uostų administravimo, reguliavimo ir kontrolės funkcijas. Todėl uostų direkcijos komerciniu požiūriu nenaudoja valstybės turimo turto ir jį tik administruoja vykdydamos joms suteiktus institucinius įgaliojimus.

enti pubblici non economici

23

| (56) | Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad uostų direkcijos netiekia prekių ar neteikia paslaugų kurioje nors rinkoje ir todėl nevykdo ekonominės veiklos. Pagal Įstatymo Nr. 84/1994 6 straipsnį uostų direkcijos negali tiesiogiai ar netiesiogiai vykdyti uostų veiklos (24). Be to, pagal teisės aktus Italijos uostų administravimas pavestas uosto direkcijai, atsakingai už teritoriją. Todėl, Italijos teigimu, vykdydamos Italijos uostų administravimo institucinius įgaliojimus, uostų direkcijos neveikia konkurencijai atviroje rinkoje, nes i) šios veiklos negali vykdyti jokia kita šalis ir ii) joms draudžiama vykdyti ekonominę veiklą konkurencijai atviruose sektoriuose. |
| --- | --- |

(56)

Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad uostų direkcijos netiekia prekių ar neteikia paslaugų kurioje nors rinkoje ir todėl nevykdo ekonominės veiklos. Pagal Įstatymo Nr. 84/1994 6 straipsnį uostų direkcijos negali tiesiogiai ar netiesiogiai vykdyti uostų veiklos (24). Be to, pagal teisės aktus Italijos uostų administravimas pavestas uosto direkcijai, atsakingai už teritoriją. Todėl, Italijos teigimu, vykdydamos Italijos uostų administravimo institucinius įgaliojimus, uostų direkcijos neveikia konkurencijai atviroje rinkoje, nes i) šios veiklos negali vykdyti jokia kita šalis ir ii) joms draudžiama vykdyti ekonominę veiklą konkurencijai atviruose sektoriuose.

24

| (57) | Italijos valdžios institucijų teigimu, žemės naudojimo mokestis (canone demaniale) yra ne kompensacija už ekonominės paslaugos teikimą, o užmokestis už privatų viešojo turto naudojimą. Mokesčio rinkimas valstybės vardu atitinka institucinius įgaliojimus, suteiktus uostų direkcijoms. |
| --- | --- |

(57)

Italijos valdžios institucijų teigimu, žemės naudojimo mokestis (canone demaniale) yra ne kompensacija už ekonominės paslaugos teikimą, o užmokestis už privatų viešojo turto naudojimą. Mokesčio rinkimas valstybės vardu atitinka institucinius įgaliojimus, suteiktus uostų direkcijoms.

canone demaniale

| (58) | Italijos valdžios institucijų tvirtinimu, ekonomine veikla galėtų būti laikomas tik komercinių mokesčių, kuriuos uostų direkcijos gali savarankiškai nustatyti ir apskaičiuoti pagal rinkos vertes, taikymas (25). Tačiau šiuo atveju mokestis nustatytas Ministro dekretu Nr. 595/1995 remiantis nustatytais kriterijais, susijusiais su turto, dėl kurio suteikta koncesija, plotu. Mokesčius taiko visos Italijos uostų direkcijos visiems koncesininkams, neatsižvelgdamos į tai, kaip jie ketina naudotis atitinkamu plotu, arba į bet kokį galimą pelną ar nuostolius. Todėl mokestis yra dalis bendros mokesčių naštos, tenkančios valstybei priklausančioje žemėje (ne tik laivų statybos sektoriuje) veikiantiems subjektams. Be to, Italijos valdžios institucijos pažymi, kad mokestis negali būti nustatytas remiantis rinkos vertėmis, nes nėra rinkos, susijusios su viešojo turto nuosavybe ir (arba) valdymu. |
| --- | --- |

(58)

Italijos valdžios institucijų tvirtinimu, ekonomine veikla galėtų būti laikomas tik komercinių mokesčių, kuriuos uostų direkcijos gali savarankiškai nustatyti ir apskaičiuoti pagal rinkos vertes, taikymas (25). Tačiau šiuo atveju mokestis nustatytas Ministro dekretu Nr. 595/1995 remiantis nustatytais kriterijais, susijusiais su turto, dėl kurio suteikta koncesija, plotu. Mokesčius taiko visos Italijos uostų direkcijos visiems koncesininkams, neatsižvelgdamos į tai, kaip jie ketina naudotis atitinkamu plotu, arba į bet kokį galimą pelną ar nuostolius. Todėl mokestis yra dalis bendros mokesčių naštos, tenkančios valstybei priklausančioje žemėje (ne tik laivų statybos sektoriuje) veikiantiems subjektams. Be to, Italijos valdžios institucijos pažymi, kad mokestis negali būti nustatytas remiantis rinkos vertėmis, nes nėra rinkos, susijusios su viešojo turto nuosavybe ir (arba) valdymu.

25

| (59) | Be to, Italija paaiškina, kad priemonės nebuvo atrankiosios, nes investicijos į darbus Neapolio uosto sausuosiuose dokuose yra vienos iš daugelio Italijos valstybės investicijų į jai priklausantį turtą, kuris yra susijęs ne tik su uostais. Italijos valstybė finansuoja specialią įvairaus visuomenei priklausančio turto, taip pat ir (pagal Navigacijos kodeksą ir Civilinį kodeksą) Italijos uostų, įskaitant mūro dokus, techninę priežiūrą. |
| --- | --- |

(59)

Be to, Italija paaiškina, kad priemonės nebuvo atrankiosios, nes investicijos į darbus Neapolio uosto sausuosiuose dokuose yra vienos iš daugelio Italijos valstybės investicijų į jai priklausantį turtą, kuris yra susijęs ne tik su uostais. Italijos valstybė finansuoja specialią įvairaus visuomenei priklausančio turto, taip pat ir (pagal Navigacijos kodeksą ir Civilinį kodeksą) Italijos uostų, įskaitant mūro dokus, techninę priežiūrą.

| (60) | Be to, viešuoju finansavimu, numatytu uostų plėtros, modernizavimo ir atnaujinimo darbams, kuris skiriamas pagal Įstatymą Nr. 413/1998 (ir refinansuojamas pagal Įstatymą Nr. 388/2000 ir Įstatymą Nr. 166/2002) galėjo pasinaudoti visos Italijos uostų direkcijos (26). Speciali sausųjų dokų Nr. 1, 2 ir 3 techninė priežiūra nėra ad hoc investicinis sprendimas; tai vidaus lėšų pervedimas valdžios institucijoms laikantis nacionalinės teisės sistemos, kurioje nustatyta, kad valstybė turi uostų nuosavybės teisę ir yra atsakinga už jų administravimą. Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad Komisija pagal SESV 107 straipsnio nuostatas negali ginčyti priemonių, kurios yra ne atrankiosios, o bendro pobūdžio, ir kurios atspindi atskirų valstybių narių ekonominės ir pramonės politikos sprendimus. |
| --- | --- |

(60)

Be to, viešuoju finansavimu, numatytu uostų plėtros, modernizavimo ir atnaujinimo darbams, kuris skiriamas pagal Įstatymą Nr. 413/1998 (ir refinansuojamas pagal Įstatymą Nr. 388/2000 ir Įstatymą Nr. 166/2002) galėjo pasinaudoti visos Italijos uostų direkcijos (26). Speciali sausųjų dokų Nr. 1, 2 ir 3 techninė priežiūra nėra ad hoc investicinis sprendimas; tai vidaus lėšų pervedimas valdžios institucijoms laikantis nacionalinės teisės sistemos, kurioje nustatyta, kad valstybė turi uostų nuosavybės teisę ir yra atsakinga už jų administravimą. Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad Komisija pagal SESV 107 straipsnio nuostatas negali ginčyti priemonių, kurios yra ne atrankiosios, o bendro pobūdžio, ir kurios atspindi atskirų valstybių narių ekonominės ir pramonės politikos sprendimus.

26

ad hoc

| (61) | Dėl galimo PAN suteikto ekonominio pranašumo Italijos valdžios institucijos mano, kad pagal Įstatymą Nr. 84/1994 ir Įstatymą Nr. 112/1998 (27) specialių renovavimo darbų sąnaudas padengia savininkas, t. y. Italijos valstybė, o ne infrastruktūros valdytojas. Todėl viešojo finansavimo, skirto specialioms techninės priežiūros sąnaudoms padengti, lėšos nesumažina uosto direkcijai tenkančios naštos, taip pat jai nesuteikia jokio pranašumo. |
| --- | --- |

(61)

Dėl galimo PAN suteikto ekonominio pranašumo Italijos valdžios institucijos mano, kad pagal Įstatymą Nr. 84/1994 ir Įstatymą Nr. 112/1998 (27) specialių renovavimo darbų sąnaudas padengia savininkas, t. y. Italijos valstybė, o ne infrastruktūros valdytojas. Todėl viešojo finansavimo, skirto specialioms techninės priežiūros sąnaudoms padengti, lėšos nesumažina uosto direkcijai tenkančios naštos, taip pat jai nesuteikia jokio pranašumo.

27

| (62) | Be to, Italijos teigimu, PAN nesuteikiamas ekonominis pranašumas, nes priemonės yra būtinos VESP vykdyti, t. y. sausiesiems dokams valdyti (pagal Įstatymu Nr. 84/1994 uostų direkcijoms suteiktus įgaliojimus ir nustatytus draudimus). Italijos teigimu, ši veikla, kurią vykdo visos Italijos uostų direkcijos, nacionalinėje teisėje yra aiškiai apibūdinta kaip VESP sritis. Todėl priemonėmis PAN nesuteikiamas joks atrankusis pranašumas, palyginti su kitomis Italijos uostų direkcijomis. |
| --- | --- |

(62)

Be to, Italijos teigimu, PAN nesuteikiamas ekonominis pranašumas, nes priemonės yra būtinos VESP vykdyti, t. y. sausiesiems dokams valdyti (pagal Įstatymu Nr. 84/1994 uostų direkcijoms suteiktus įgaliojimus ir nustatytus draudimus). Italijos teigimu, ši veikla, kurią vykdo visos Italijos uostų direkcijos, nacionalinėje teisėje yra aiškiai apibūdinta kaip VESP sritis. Todėl priemonėmis PAN nesuteikiamas joks atrankusis pranašumas, palyginti su kitomis Italijos uostų direkcijomis.

| (63) | Italijos valdžios institucijos remiasi SESV 26 protokolu, pagal kurį nacionalinėms valdžios institucijoms suteikiama didelė diskrecija dėl VESP, ir mano, kad Komisija turėtų apsiriboti tik akivaizdžių klaidų kontrole. Italijos teigimu, VESP veikla nėra infrastruktūros nuoma už atlygį ar tiesioginis infrastruktūros naudojimas PAN vykdant laivų statybos veiklą. VESP sritis – tai įpareigojimas Italijos uostų direkcijoms, nustatytas Įstatymu Nr. 84/1994, valdyti sausuosius dokus Italijos valstybės vardu ir visų pirma pareiga vykdyti ir rūpintis specialia technine šio valstybei priklausančio turto priežiūra atsižvelgiant į viešąjį interesą. |
| --- | --- |

(63)

Italijos valdžios institucijos remiasi SESV 26 protokolu, pagal kurį nacionalinėms valdžios institucijoms suteikiama didelė diskrecija dėl VESP, ir mano, kad Komisija turėtų apsiriboti tik akivaizdžių klaidų kontrole. Italijos teigimu, VESP veikla nėra infrastruktūros nuoma už atlygį ar tiesioginis infrastruktūros naudojimas PAN vykdant laivų statybos veiklą. VESP sritis – tai įpareigojimas Italijos uostų direkcijoms, nustatytas Įstatymu Nr. 84/1994, valdyti sausuosius dokus Italijos valstybės vardu ir visų pirma pareiga vykdyti ir rūpintis specialia technine šio valstybei priklausančio turto priežiūra atsižvelgiant į viešąjį interesą.

| (64) | Viešuoju finansavimu, kurį valstybė skyrė sausųjų dokų Nr. 1, 2 ir 3 remontui, nebuvo suteiktas pranašumas PAN, nes tai buvo tik viešųjų išteklių perdavimas konkrečioms valstybės suteiktoms uostų direkcijų funkcijoms vykdyti, arba juo buvo dengiamos PAN sąnaudos, patirtos vykdant Įstatymu Nr. 84/1994 visoms Italijos uostų direkcijoms nustatytus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(64)

Viešuoju finansavimu, kurį valstybė skyrė sausųjų dokų Nr. 1, 2 ir 3 remontui, nebuvo suteiktas pranašumas PAN, nes tai buvo tik viešųjų išteklių perdavimas konkrečioms valstybės suteiktoms uostų direkcijų funkcijoms vykdyti, arba juo buvo dengiamos PAN sąnaudos, patirtos vykdant Įstatymu Nr. 84/1994 visoms Italijos uostų direkcijoms nustatytus įsipareigojimus.

| (65) | Dėl renovavimo darbų Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad viešuoju finansavimu nėra viršijama tai, kas būtina siekiant kompensuoti PAN patirtas sąnaudas. Darbų sutartys buvo sudarytos viešo konkurso būdu (dėl to buvo patirtos mažesnės sąnaudos nei manyta iš pradžių). Be to, įmonė CAMED atliko dideles investicijas, kurios papildė PAN atliktas investicijas ir sudarė daugiau nei 40 mln. EUR. |
| --- | --- |

(65)

Dėl renovavimo darbų Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad viešuoju finansavimu nėra viršijama tai, kas būtina siekiant kompensuoti PAN patirtas sąnaudas. Darbų sutartys buvo sudarytos viešo konkurso būdu (dėl to buvo patirtos mažesnės sąnaudos nei manyta iš pradžių). Be to, įmonė CAMED atliko dideles investicijas, kurios papildė PAN atliktas investicijas ir sudarė daugiau nei 40 mln. EUR.

| (66) | Dėl institucinės užduoties valdyti uostus valstybės vardu Italija taip pat nurodė, kad pagal Navigacijos kodekso 28 ir 29 straipsnius bei Civilinio kodekso 822 ir 823 straipsnius ši užduotis negali būti pavesta kitiems subjektams be uostų direkcijų ir dėl jos negali būti rengiamas konkursas. Priešingai, atitinkamo valstybei priklausančio turto koncesija įmonei CAMED buvo suteikta pagal nacionalinę teisę (28) konkurencingai ir nediskriminuojant bei laikantis Sąjungos principų. |
| --- | --- |

(66)

Dėl institucinės užduoties valdyti uostus valstybės vardu Italija taip pat nurodė, kad pagal Navigacijos kodekso 28 ir 29 straipsnius bei Civilinio kodekso 822 ir 823 straipsnius ši užduotis negali būti pavesta kitiems subjektams be uostų direkcijų ir dėl jos negali būti rengiamas konkursas. Priešingai, atitinkamo valstybei priklausančio turto koncesija įmonei CAMED buvo suteikta pagal nacionalinę teisę (28) konkurencingai ir nediskriminuojant bei laikantis Sąjungos principų.

28

| (67) | Italija taip pat tvirtina, kad šiomis priemonėmis nebuvo iškraipoma konkurencija ir nebuvo nedaromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Italijos uostų sektorius nėra liberalizuotas, todėl Italijos uostų direkcijos veikia sektoriuje, kuriame nėra konkurencijos. Italijos valdžios institucijų teigimu, Komisija padarė klaidą sprendime pradėti procedūrą, nurodydama veiklos rūšį kaip „nuomą“, o ne „valstybės turto koncesijos suteikimą“. Kitaip nei nuomininkas, kuris nuomojasi turtą, koncesininkas turi laikytis viešojo intereso ir būti tikrinamas uosto direkcijos pagal viešąją teisę. |
| --- | --- |

(67)

Italija taip pat tvirtina, kad šiomis priemonėmis nebuvo iškraipoma konkurencija ir nebuvo nedaromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Italijos uostų sektorius nėra liberalizuotas, todėl Italijos uostų direkcijos veikia sektoriuje, kuriame nėra konkurencijos. Italijos valdžios institucijų teigimu, Komisija padarė klaidą sprendime pradėti procedūrą, nurodydama veiklos rūšį kaip „nuomą“, o ne „valstybės turto koncesijos suteikimą“. Kitaip nei nuomininkas, kuris nuomojasi turtą, koncesininkas turi laikytis viešojo intereso ir būti tikrinamas uosto direkcijos pagal viešąją teisę.

| (68) | Be to, Italija tvirtina, kad Komisija neatsižvelgė į valstybių narių skirtumus, susijusius su uostų valdymu. Kadangi Sąjungos lygmeniu nėra vienodo požiūrio, Italija nusprendė uostų sektoriaus valdymą išlaikyti viešojo valdymo srityje. Todėl, kadangi Italijos uostų sektorius nėra liberalizuotas ir Italijos uostų direkcijos veikia sektoriuje, kuriame nėra konkurencijos, Italija teigia, kad priemonėmis nebuvo iškraipyta konkurencija ir nebuvo daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(68)

Be to, Italija tvirtina, kad Komisija neatsižvelgė į valstybių narių skirtumus, susijusius su uostų valdymu. Kadangi Sąjungos lygmeniu nėra vienodo požiūrio, Italija nusprendė uostų sektoriaus valdymą išlaikyti viešojo valdymo srityje. Todėl, kadangi Italijos uostų sektorius nėra liberalizuotas ir Italijos uostų direkcijos veikia sektoriuje, kuriame nėra konkurencijos, Italija teigia, kad priemonėmis nebuvo iškraipyta konkurencija ir nebuvo daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

| (69) | Italijos valdžios institucijų manymu, priemonių pripažinimas valstybės pagalba reikštų SESV 345 straipsnio, kuriame nustatytas viešųjų ir privačiųjų subjektų neutralumo principas, pažeidimą. Privatus savininkas galėtų investuoti tiek, kiek nori, į savo turtą, o valstybės investicijos į nuosavą infrastruktūrą visada būtų valstybės pagalba. Italijos valdžios institucijos nesutinka su Komisijos pirminiu vertinimu, kad privatūs savininkai paprastai atliktų tik pelningas investicijas (kaip pavyzdį galima pateikti investicijas į įvaizdžio stiprinimą). |
| --- | --- |

(69)

Italijos valdžios institucijų manymu, priemonių pripažinimas valstybės pagalba reikštų SESV 345 straipsnio, kuriame nustatytas viešųjų ir privačiųjų subjektų neutralumo principas, pažeidimą. Privatus savininkas galėtų investuoti tiek, kiek nori, į savo turtą, o valstybės investicijos į nuosavą infrastruktūrą visada būtų valstybės pagalba. Italijos valdžios institucijos nesutinka su Komisijos pirminiu vertinimu, kad privatūs savininkai paprastai atliktų tik pelningas investicijas (kaip pavyzdį galima pateikti investicijas į įvaizdžio stiprinimą).

| (70) | Be to, Italija teigia, kad pagal SESV 345 straipsnį Sąjungos teise negali būti nurodytas joks privatizavimas valstybėms narėms arba reikalaujama parduoti turtą, kurį valstybė narė nusprendė išlaikyti valstybės rankose, ypač nesant bendrų sektoriaus liberalizavimo priemonių. Bet koks kitas aiškinimas pažeistų bendrąjį vienodo požiūrio principą, pagal kurį labai skirtingi faktai negali būti vertinami vienodai. |
| --- | --- |

(70)

Be to, Italija teigia, kad pagal SESV 345 straipsnį Sąjungos teise negali būti nurodytas joks privatizavimas valstybėms narėms arba reikalaujama parduoti turtą, kurį valstybė narė nusprendė išlaikyti valstybės rankose, ypač nesant bendrų sektoriaus liberalizavimo priemonių. Bet koks kitas aiškinimas pažeistų bendrąjį vienodo požiūrio principą, pagal kurį labai skirtingi faktai negali būti vertinami vienodai.

| (71) | Be to, Komisija negali trukdyti valstybėms narėms atlikti tokio turto techninės priežiūros. Teisė išlaikyti gerą nuosavo turto būklę ir užtikrinti jo veiksmingą veikimą yra nuosavybės teisės, kurią dabar saugo ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija – pagrindinis teisės šaltinis, kuris taip pat privalomas Sąjungos institucijoms, – esmė. |
| --- | --- |

(71)

Be to, Komisija negali trukdyti valstybėms narėms atlikti tokio turto techninės priežiūros. Teisė išlaikyti gerą nuosavo turto būklę ir užtikrinti jo veiksmingą veikimą yra nuosavybės teisės, kurią dabar saugo ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija – pagrindinis teisės šaltinis, kuris taip pat privalomas Sąjungos institucijoms, – esmė.

| (72) | Dėl priemonių priskyrimo esamai pagalbai Italija pažymi, kad Komisija 2013 m. skundo pateikėjui išsiųstose pirminėse išvadose nurodė, kad nagrinėjami sausieji dokai yra valstybinio jūrų turto dalis. Italijos valdžios institucijos atkreipia dėmesį, kad iki Sprendimo Leipzig Halle pati Komisija investicijas į infrastruktūrą, įskaitant uostų teritorijas, vertino kaip veiklą, kuriai netaikomas SESV 107 straipsnis. Tuo laikotarpiu, kai buvo priimtas sprendimas Neapolio uosto dokuose Nr. 1, 2 ir 3 atlikti darbus (t. y. iki 2001 m.), viešoji parama infrastruktūrai įprastai buvo laikoma ne pagalba, o bendromis priemonėmis, kildinamomis iš valstybės suvereniteto vykdyti ekonominę politiką, žemės planavimą ir plėtrą. |
| --- | --- |

(72)

Dėl priemonių priskyrimo esamai pagalbai Italija pažymi, kad Komisija 2013 m. skundo pateikėjui išsiųstose pirminėse išvadose nurodė, kad nagrinėjami sausieji dokai yra valstybinio jūrų turto dalis. Italijos valdžios institucijos atkreipia dėmesį, kad iki Sprendimo Leipzig Halle pati Komisija investicijas į infrastruktūrą, įskaitant uostų teritorijas, vertino kaip veiklą, kuriai netaikomas SESV 107 straipsnis. Tuo laikotarpiu, kai buvo priimtas sprendimas Neapolio uosto dokuose Nr. 1, 2 ir 3 atlikti darbus (t. y. iki 2001 m.), viešoji parama infrastruktūrai įprastai buvo laikoma ne pagalba, o bendromis priemonėmis, kildinamomis iš valstybės suvereniteto vykdyti ekonominę politiką, žemės planavimą ir plėtrą.

Leipzig Halle

| (73) | Italijos valdžios institucijos taip pat remiasi Pranešimu dėl valstybės pagalbos sąvokos (29), kuriame teigiama, kad dėl netikrumo, buvusio prieš priimant Sprendimą Aéroports de Paris, valdžios institucijos galėjo teisėtai manyti, kad viešasis infrastruktūros finansavimas, suteiktas prieš priimant tą sprendimą, nėra valstybės pagalba, taigi apie tokias priemones nebuvo būtina pranešti Komisijai. Todėl Italija mano, kad, laikantis teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių principų, dėl šių priemonių negali kilti abejonių remiantis valstybės pagalbos taisyklėmis (30). |
| --- | --- |

(73)

Italijos valdžios institucijos taip pat remiasi Pranešimu dėl valstybės pagalbos sąvokos (29), kuriame teigiama, kad dėl netikrumo, buvusio prieš priimant Sprendimą Aéroports de Paris, valdžios institucijos galėjo teisėtai manyti, kad viešasis infrastruktūros finansavimas, suteiktas prieš priimant tą sprendimą, nėra valstybės pagalba, taigi apie tokias priemones nebuvo būtina pranešti Komisijai. Todėl Italija mano, kad, laikantis teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių principų, dėl šių priemonių negali kilti abejonių remiantis valstybės pagalbos taisyklėmis (30).

29

Aéroports de Paris

30

| (74) | Dėl pirminės Komisijos išvados sprendime pradėti procedūrą, kad valstybės parama laivų statybos ir laivų remonto įrenginiams visada buvo laikoma valstybės pagalba (net iki Sprendimo Leipzig Halle), Italijos valdžios institucijos pateikė toliau nurodytas pastabas. Italijos teigimu, Komisija neteisingai remiasi Komisijos sprendimu Nr. 94/374/EB (31) sprendime pradėti procedūrą. Italija nurodo, kad pagal tą sprendimą įvairioms viešosios paramos priemonėms, skirtoms padėti „laivų remonto įrenginiams sausajame doke“, galėtų būti taikomas SESV 107 straipsnis. Todėl sprendimas buvo priimtas dėl „įrenginių“, t. y. uosto aukštutinių statinių (kilnojamųjų konstrukcijų, kranų ir pan.), priklausančių atskiriems koncesininkams, o ne valstybei priklausančios infrastruktūros. Sprendime aiškiai nurodyta, kad i) Italijos uostą valdančiam subjektui skirtas viešasis finansavimas „susijęs su regioninių infrastruktūrų valdymu ir todėl nėra valstybės pagalba“ ir ii) priemonės, skirtos „infrastruktūrai, kurią kuria viešoji institucija, finansuoti, <...> negali būti laikomos valstybės pagalba pagal“ SESV 107 straipsnio 1 dalį, ir patvirtindama, kad iki Sprendimo Leipzig Halle pati Komisija laikėsi nuomonės, kad investicijos į infrastruktūrą, įskaitant uostų teritorijas, yra veikla, kuriai netaikomas SESV 107 straipsnis. |
| --- | --- |

(74)

Dėl pirminės Komisijos išvados sprendime pradėti procedūrą, kad valstybės parama laivų statybos ir laivų remonto įrenginiams visada buvo laikoma valstybės pagalba (net iki Sprendimo Leipzig Halle), Italijos valdžios institucijos pateikė toliau nurodytas pastabas. Italijos teigimu, Komisija neteisingai remiasi Komisijos sprendimu Nr. 94/374/EB (31) sprendime pradėti procedūrą. Italija nurodo, kad pagal tą sprendimą įvairioms viešosios paramos priemonėms, skirtoms padėti „laivų remonto įrenginiams sausajame doke“, galėtų būti taikomas SESV 107 straipsnis. Todėl sprendimas buvo priimtas dėl „įrenginių“, t. y. uosto aukštutinių statinių (kilnojamųjų konstrukcijų, kranų ir pan.), priklausančių atskiriems koncesininkams, o ne valstybei priklausančios infrastruktūros. Sprendime aiškiai nurodyta, kad i) Italijos uostą valdančiam subjektui skirtas viešasis finansavimas „susijęs su regioninių infrastruktūrų valdymu ir todėl nėra valstybės pagalba“ ir ii) priemonės, skirtos „infrastruktūrai, kurią kuria viešoji institucija, finansuoti, <...> negali būti laikomos valstybės pagalba pagal“ SESV 107 straipsnio 1 dalį, ir patvirtindama, kad iki Sprendimo Leipzig Halle pati Komisija laikėsi nuomonės, kad investicijos į infrastruktūrą, įskaitant uostų teritorijas, yra veikla, kuriai netaikomas SESV 107 straipsnis.

Leipzig Halle

31

Leipzig Halle

| (75) | Italija pakartoja argumentą, kad Italijos uostų direkcijos veikia rinkoje, kurioje nėra konkurencijos. Vadovaujantis nusistovėjusia teismų praktika, pagalba, skirta neliberalizuotose rinkose, laikoma esama pagalba, kuri gali būti laikoma nesuderinama tik ex nunc ir todėl neturi būti grąžinta. |
| --- | --- |

(75)

Italija pakartoja argumentą, kad Italijos uostų direkcijos veikia rinkoje, kurioje nėra konkurencijos. Vadovaujantis nusistovėjusia teismų praktika, pagalba, skirta neliberalizuotose rinkose, laikoma esama pagalba, kuri gali būti laikoma nesuderinama tik ex nunc ir todėl neturi būti grąžinta.

ex nunc

3.1.2.   Dėl pagalbos CAMED buvimo

Dėl pagalbos CAMED buvimo

| (76) | Dėl tariamos pagalbos įmonei CAMED Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad pagal Italijos teisę specialieji sausųjų dokų renovavimo darbai priskiriami infrastruktūros savininko (t. y. valstybės), o ne veiklos vykdytojo, atsakomybės sričiai. Kaip ir pagal nuomos sutartį, įprasti darbai yra veiklos vykdytojo atsakomybė, o savininkas turi užtikrinti, kad veiklos vykdytojas galėtų naudotis infrastruktūra pagal koncesijos sutartį per visą jos galiojimo laiką. Pasibaigus koncesijos laikotarpiui, infrastruktūra išliks valstybės nuosavybe. Italijos valdžios institucijų teigimu, taip yra ne tik 2004 m. su įmone CAMED sudarytos koncesijos sutarties, bet ir visų koncesijos sutarčių, sudarytų dėl valstybės turto naudojimo ir eksploatavimo, atveju (32). |
| --- | --- |

(76)

Dėl tariamos pagalbos įmonei CAMED Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad pagal Italijos teisę specialieji sausųjų dokų renovavimo darbai priskiriami infrastruktūros savininko (t. y. valstybės), o ne veiklos vykdytojo, atsakomybės sričiai. Kaip ir pagal nuomos sutartį, įprasti darbai yra veiklos vykdytojo atsakomybė, o savininkas turi užtikrinti, kad veiklos vykdytojas galėtų naudotis infrastruktūra pagal koncesijos sutartį per visą jos galiojimo laiką. Pasibaigus koncesijos laikotarpiui, infrastruktūra išliks valstybės nuosavybe. Italijos valdžios institucijų teigimu, taip yra ne tik 2004 m. su įmone CAMED sudarytos koncesijos sutarties, bet ir visų koncesijos sutarčių, sudarytų dėl valstybės turto naudojimo ir eksploatavimo, atveju (32).

32

| (77) | Todėl Italija teigia, kad priemonės yra bendro kompleksinio pobūdžio, nes pagal viešąjį modelį, pagal kurį Italijos įstatymų leidėjas organizuoja uostų sektorių, kiekviena Italijos uosto direkcija (ne tik PAN) visada gavo ir toliau gauna valstybės lėšų, skirtų valstybės valdomo turto infrastruktūros darbams finansuoti. Iš to matyti, kad visos įmonės (ne tik CAMED), veikiančios uosto teritorijoje visuose Italijos uostuose (ne tik Neapolyje) ir visuose ūkio sektoriuose (ne tik laivų statybos), gavo „naudos“ iš „pagalbos“, kuri yra identiška naudai, kurią tariamai gavo įmonė CAMED. Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad visi ūkio subjektai, gavę valstybės turto koncesiją: i) dalyvavo atvirame ir konkurencingame procese, ii) galėjo naudotis teritorijomis, turtu ir infrastruktūra, sukurta ir remontuojama naudojant valstybės lėšas, ir iii) pagal nacionalinę teisę mokėjo žemės naudojimo mokestį. Todėl įmonė CAMED neįgijo jokio atrankiojo pranašumo prieš kitas įmones, kurios yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje, pavyzdžiui, kitas laivų statybos įmones, terminalų operatorius, laivybos bendroves ir pan. (33) Be to, pagal 2002 m. reglamentą reikalaujama, kad įmonė CAMED sudarytų sąlygas kitiems veiklos vykdytojams naudotis valstybei priklausančia infrastruktūra tokiomis pačiomis sąlygomis ir remdamasi skaidriais ir nediskriminuojančiais prioritetiniais kriterijais, taikydama paskelbtus tarifus, kurie, Italijos valdžios institucijų nuomone, dar kartą patvirtina, kad priemonės nėra atrankiosios. |
| --- | --- |

(77)

Todėl Italija teigia, kad priemonės yra bendro kompleksinio pobūdžio, nes pagal viešąjį modelį, pagal kurį Italijos įstatymų leidėjas organizuoja uostų sektorių, kiekviena Italijos uosto direkcija (ne tik PAN) visada gavo ir toliau gauna valstybės lėšų, skirtų valstybės valdomo turto infrastruktūros darbams finansuoti. Iš to matyti, kad visos įmonės (ne tik CAMED), veikiančios uosto teritorijoje visuose Italijos uostuose (ne tik Neapolyje) ir visuose ūkio sektoriuose (ne tik laivų statybos), gavo „naudos“ iš „pagalbos“, kuri yra identiška naudai, kurią tariamai gavo įmonė CAMED. Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad visi ūkio subjektai, gavę valstybės turto koncesiją: i) dalyvavo atvirame ir konkurencingame procese, ii) galėjo naudotis teritorijomis, turtu ir infrastruktūra, sukurta ir remontuojama naudojant valstybės lėšas, ir iii) pagal nacionalinę teisę mokėjo žemės naudojimo mokestį. Todėl įmonė CAMED neįgijo jokio atrankiojo pranašumo prieš kitas įmones, kurios yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje, pavyzdžiui, kitas laivų statybos įmones, terminalų operatorius, laivybos bendroves ir pan. (33) Be to, pagal 2002 m. reglamentą reikalaujama, kad įmonė CAMED sudarytų sąlygas kitiems veiklos vykdytojams naudotis valstybei priklausančia infrastruktūra tokiomis pačiomis sąlygomis ir remdamasi skaidriais ir nediskriminuojančiais prioritetiniais kriterijais, taikydama paskelbtus tarifus, kurie, Italijos valdžios institucijų nuomone, dar kartą patvirtina, kad priemonės nėra atrankiosios.

33

| (78) | Įmonės CAMED sumokėtas žemės naudojimo mokestis už valstybės turto naudojimą nustatytas pagal nacionalinę teisę, visų pirma Ministro dekretą Nr. 595/1995. PAN taip pat neturėjo galimybės įmonei CAMED taikyti mažesnių mokesčių, nes tai nėra komercinis mokestis, dėl kurio šalys susitaria atsižvelgdamos į rinkos mokesčius. Žemės naudojimo mokesčiai nustatomi objektyviai ir yra vienodi visoms jūrų žemės koncesijoms, kurios suteikiamos šios rūšies veiklai, taigi yra nustatomi ne atrankiniu būdu. Todėl priemone nebuvo sumažintos PAN patiriamos sąnaudos ir ji nesuteikė galimybės įmonei CAMED taikyti mažesnių mokesčių. |
| --- | --- |

(78)

Įmonės CAMED sumokėtas žemės naudojimo mokestis už valstybės turto naudojimą nustatytas pagal nacionalinę teisę, visų pirma Ministro dekretą Nr. 595/1995. PAN taip pat neturėjo galimybės įmonei CAMED taikyti mažesnių mokesčių, nes tai nėra komercinis mokestis, dėl kurio šalys susitaria atsižvelgdamos į rinkos mokesčius. Žemės naudojimo mokesčiai nustatomi objektyviai ir yra vienodi visoms jūrų žemės koncesijoms, kurios suteikiamos šios rūšies veiklai, taigi yra nustatomi ne atrankiniu būdu. Todėl priemone nebuvo sumažintos PAN patiriamos sąnaudos ir ji nesuteikė galimybės įmonei CAMED taikyti mažesnių mokesčių.

| (79) | Be to, Italijos valdžios institucijos mano, kad koncesijos laikotarpiu valstybei nuosavybės teise priklausančio turto koncesininkui nebūtina investuoti sumos, kuri kartu su mokamu mokesčiu būtų lygi bet kurios konkrečios valstybės, kaip vienintelio turto savininko, atliekamos techninės priežiūros dydžiui. Koncesininkas, kuris turtu naudojasi laikinai, neturi pareigos prisiimti tokios pačios finansinės naštos, kaip savininkas, kad šis turtas būtų tinkamas eksploatuoti, taip didinant jo vertę. |
| --- | --- |

(79)

Be to, Italijos valdžios institucijos mano, kad koncesijos laikotarpiu valstybei nuosavybės teise priklausančio turto koncesininkui nebūtina investuoti sumos, kuri kartu su mokamu mokesčiu būtų lygi bet kurios konkrečios valstybės, kaip vienintelio turto savininko, atliekamos techninės priežiūros dydžiui. Koncesininkas, kuris turtu naudojasi laikinai, neturi pareigos prisiimti tokios pačios finansinės naštos, kaip savininkas, kad šis turtas būtų tinkamas eksploatuoti, taip didinant jo vertę.

| (80) | Italijos valdžios institucijos taip pat teigia, kad sprendime pradėti procedūrą neatsižvelgiama į tai, kad, nors ir neprivalėdama, įmonė CAMED įgyvendino daugiau nei 40 mln. EUR vertės investicijų planą, kuriuo papildė PAN vykdomas investicijas. |
| --- | --- |

(80)

Italijos valdžios institucijos taip pat teigia, kad sprendime pradėti procedūrą neatsižvelgiama į tai, kad, nors ir neprivalėdama, įmonė CAMED įgyvendino daugiau nei 40 mln. EUR vertės investicijų planą, kuriuo papildė PAN vykdomas investicijas.

| (81) | Italijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad investiciniu projektu įmonei CAMED nebuvo suteiktas joks pranašumas, nes 2004 m. koncesijos sutartis su įmone CAMED buvo sudaryta atvirai ir viešai (žr. 15 konstatuojamąją dalį) ir įmonė CAMED turi teisę eksploatuoti infrastruktūrą, kuri turi būti tinkama sutartam naudojimui. Be to, Italijos valdžios institucijų nuomone, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES (34) dėl koncesijos sutarčių suteikimo netaikoma konkursams dėl uosto teritorijų koncesijų. Todėl PAN neprivalėjo skelbti kvietimo dalyvauti konkurse dėl koncesijos suteikimo, susijusio su šiais sausaisiais dokais, visų pirma dėl koncesijos, suteiktos daugiau nei prieš 10 metų iki minėtos direktyvos įsigaliojimo. |
| --- | --- |

(81)

Italijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad investiciniu projektu įmonei CAMED nebuvo suteiktas joks pranašumas, nes 2004 m. koncesijos sutartis su įmone CAMED buvo sudaryta atvirai ir viešai (žr. 15 konstatuojamąją dalį) ir įmonė CAMED turi teisę eksploatuoti infrastruktūrą, kuri turi būti tinkama sutartam naudojimui. Be to, Italijos valdžios institucijų nuomone, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES (34) dėl koncesijos sutarčių suteikimo netaikoma konkursams dėl uosto teritorijų koncesijų. Todėl PAN neprivalėjo skelbti kvietimo dalyvauti konkurse dėl koncesijos suteikimo, susijusio su šiais sausaisiais dokais, visų pirma dėl koncesijos, suteiktos daugiau nei prieš 10 metų iki minėtos direktyvos įsigaliojimo.

34

| (82) | Italija taip pat tvirtina, kad šiomis priemonėmis nėra iškraipoma konkurencija ir nedaromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai, nes jos nesustiprina vienos įmonės pozicijos kitų įmonių, veikiančių tame pačiame sektoriuje, atžvilgiu. Pagal 2002 m. reglamente nustatytas sąlygas kiekviena įmonė gali prašyti leidimo naudotis dokais, neatsižvelgiant į jos įsisteigimo vietą. Todėl, Italijos valdžios institucijų teigimu, šios priemonės neturi jokio poveikio tarpvalstybinėms investicijoms ir (arba) įsisteigimo sąlygoms. |
| --- | --- |

(82)

Italija taip pat tvirtina, kad šiomis priemonėmis nėra iškraipoma konkurencija ir nedaromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai, nes jos nesustiprina vienos įmonės pozicijos kitų įmonių, veikiančių tame pačiame sektoriuje, atžvilgiu. Pagal 2002 m. reglamente nustatytas sąlygas kiekviena įmonė gali prašyti leidimo naudotis dokais, neatsižvelgiant į jos įsisteigimo vietą. Todėl, Italijos valdžios institucijų teigimu, šios priemonės neturi jokio poveikio tarpvalstybinėms investicijoms ir (arba) įsisteigimo sąlygoms.

| (83) | Italija teigia, kad Komisija negali ginčyti bendrosios viešosios priemonės, kuri taikoma visoje šalies teritorijoje ir visoms joje veikiančioms įmonėms, tvirtindama, kad šia priemone ūkio subjektams suteikiamas pranašumas kitose valstybėse narėse įsteigtų ir veikiančių įmonių atžvilgiu. Nesvarbu, ar bus nustatyta, kad priemonėmis suteikiamas atrankusis pranašumas, remiantis nacionaline teise ir nesant bendrų visoje Sąjungoje taikomų taisyklių, palyginimas su skirtingose valstybėse narėse įmonėms sudarytomis sąlygomis iš esmės reikštų skirtingų faktinių ir teisinių situacijų, kurios susidaro dėl valstybių narių teisinių ir reguliavimo skirtumų, palyginimą, taigi būtų iškraipytas valstybės pagalbos kontrolės tikslas ir veikimas. |
| --- | --- |

(83)

Italija teigia, kad Komisija negali ginčyti bendrosios viešosios priemonės, kuri taikoma visoje šalies teritorijoje ir visoms joje veikiančioms įmonėms, tvirtindama, kad šia priemone ūkio subjektams suteikiamas pranašumas kitose valstybėse narėse įsteigtų ir veikiančių įmonių atžvilgiu. Nesvarbu, ar bus nustatyta, kad priemonėmis suteikiamas atrankusis pranašumas, remiantis nacionaline teise ir nesant bendrų visoje Sąjungoje taikomų taisyklių, palyginimas su skirtingose valstybėse narėse įmonėms sudarytomis sąlygomis iš esmės reikštų skirtingų faktinių ir teisinių situacijų, kurios susidaro dėl valstybių narių teisinių ir reguliavimo skirtumų, palyginimą, taigi būtų iškraipytas valstybės pagalbos kontrolės tikslas ir veikimas.

| (84) | Italijos valdžios institucijos pakartoja argumentus dėl priemonių priskyrimo esamai pagalbai (žr. 75 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(84)

Italijos valdžios institucijos pakartoja argumentus dėl priemonių priskyrimo esamai pagalbai (žr. 75 konstatuojamąją dalį).

3.1.3.   Dėl tariamos pagalbos PAN ir CAMED suderinamumo

Dėl tariamos pagalbos PAN ir CAMED suderinamumo

| (85) | Italija nesutinka su Komisijos vertinimu, kad priemonės buvo skirtos tada, kai kiekviena investicija buvo įtraukta į investicijų programą remiantis uostų direkcijų prašymais. Italija pakartoja, kad valstybės pagalbos schemos skyrimo data turi būti laikas, kada įsigaliojo teisinis pagrindas, pagal kurį tariamas naudos gavėjas įgijo teisę gauti paramos priemones, o ne vėlesnių įgyvendinimo priemonių, kurių gali būti daug, patvirtinimo data. Italija pažymi, kad visos Komisijos nustatytos įgyvendinimo priemonės aiškiai nurodo refinansavimo aktus pagal Įstatymą Nr. 413/1998, todėl tai yra tikras vienintelis teisinis veiksmų pagrindas, taip pat įvairius PAN sprendimus, priimtus 2001 m., ir 2004 m. su įmone CAMED sudarytą koncesijos sutartį. |
| --- | --- |

(85)

Italija nesutinka su Komisijos vertinimu, kad priemonės buvo skirtos tada, kai kiekviena investicija buvo įtraukta į investicijų programą remiantis uostų direkcijų prašymais. Italija pakartoja, kad valstybės pagalbos schemos skyrimo data turi būti laikas, kada įsigaliojo teisinis pagrindas, pagal kurį tariamas naudos gavėjas įgijo teisę gauti paramos priemones, o ne vėlesnių įgyvendinimo priemonių, kurių gali būti daug, patvirtinimo data. Italija pažymi, kad visos Komisijos nustatytos įgyvendinimo priemonės aiškiai nurodo refinansavimo aktus pagal Įstatymą Nr. 413/1998, todėl tai yra tikras vienintelis teisinis veiksmų pagrindas, taip pat įvairius PAN sprendimus, priimtus 2001 m., ir 2004 m. su įmone CAMED sudarytą koncesijos sutartį.

| (86) | Italijos teigimu, priemonės neturėtų būti vertinamos remiantis laivų statybos sistemomis (žr. 48 konstatuojamąją dalį), nes priemonės yra susijusios tik su specialia technine valstybei priklausančios uosto infrastruktūros priežiūra. Italijos valdžios institucijų nuomone, tariama pagalba nėra skirta esamų laivų statyklų įrenginių, t. y. uosto aukštutinių statinių (kilnojamųjų konstrukcijų, kranų ir pan.), našumui didinti, o tik tam, kad būtų vykdoma speciali techninė tam tikrų uosto infrastruktūros objektų, kurių vienintelis savininkas yra valstybė, priežiūra. Taip siekiama užtikrinti, kad jie nepasentų, ypač saugos požiūriu, ir atsižvelgiant į tai, kad visi uosto naudotojai gali jais naudotis vienodomis ir nediskriminuojančiomis sąlygomis. Taigi nagrinėjamų priemonių suderinamumas negali būti vertinamas remiantis pagalbos laivų statybai sektorinėmis taisyklėmis. |
| --- | --- |

(86)

Italijos teigimu, priemonės neturėtų būti vertinamos remiantis laivų statybos sistemomis (žr. 48 konstatuojamąją dalį), nes priemonės yra susijusios tik su specialia technine valstybei priklausančios uosto infrastruktūros priežiūra. Italijos valdžios institucijų nuomone, tariama pagalba nėra skirta esamų laivų statyklų įrenginių, t. y. uosto aukštutinių statinių (kilnojamųjų konstrukcijų, kranų ir pan.), našumui didinti, o tik tam, kad būtų vykdoma speciali techninė tam tikrų uosto infrastruktūros objektų, kurių vienintelis savininkas yra valstybė, priežiūra. Taip siekiama užtikrinti, kad jie nepasentų, ypač saugos požiūriu, ir atsižvelgiant į tai, kad visi uosto naudotojai gali jais naudotis vienodomis ir nediskriminuojančiomis sąlygomis. Taigi nagrinėjamų priemonių suderinamumas negali būti vertinamas remiantis pagalbos laivų statybai sektorinėmis taisyklėmis.

| (87) | Italijos teigimu, priemonės yra suderinamos su vidaus rinka tiek pagal SESV 107 straipsnio 2 dalies b punktą, tiek 107 straipsnio 3 dalies c punktą, nes jomis siekiama atkurti valstybei priklausantį turtą po Antrojo pasaulinio karo ir 1980 m. Neapolio miestą sudrebinusio žemės drebėjimo. Tariamos pagalbos priemonės yra proporcingos, nes viešasis finansavimas skirtas tik tam, kad yra būtina, o specialios techninės priežiūros darbų sutartis buvo sudaryta surengus atvirą konkursą, leidusį sumažinti sąnaudas, palyginti su pradiniais skaičiavimais. Italijos valdžios institucijos taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad įmonė CAMED atliko dideles investicijas, todėl valstybės finansavimo intensyvumas sumažėjo iki maždaug 40 % visų investicijų sąnaudų. Šios priemonės yra proporcingos ir todėl, kad pagal viešosioms koncesijoms taikomą teisę koncesininko atliekami darbai pasibaigus koncesijos sutarčiai lieka valstybės nuosavybe, o įmonė CAMED neturės teisės į jokią kompensaciją ar grąžinimą. Italija pakartoja, kad tariamos pagalbos priemonės yra naudingos nepalankioje padėtyje esančiam regionui, kuris pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą yra remiamas regionas. |
| --- | --- |

(87)

Italijos teigimu, priemonės yra suderinamos su vidaus rinka tiek pagal SESV 107 straipsnio 2 dalies b punktą, tiek 107 straipsnio 3 dalies c punktą, nes jomis siekiama atkurti valstybei priklausantį turtą po Antrojo pasaulinio karo ir 1980 m. Neapolio miestą sudrebinusio žemės drebėjimo. Tariamos pagalbos priemonės yra proporcingos, nes viešasis finansavimas skirtas tik tam, kad yra būtina, o specialios techninės priežiūros darbų sutartis buvo sudaryta surengus atvirą konkursą, leidusį sumažinti sąnaudas, palyginti su pradiniais skaičiavimais. Italijos valdžios institucijos taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad įmonė CAMED atliko dideles investicijas, todėl valstybės finansavimo intensyvumas sumažėjo iki maždaug 40 % visų investicijų sąnaudų. Šios priemonės yra proporcingos ir todėl, kad pagal viešosioms koncesijoms taikomą teisę koncesininko atliekami darbai pasibaigus koncesijos sutarčiai lieka valstybės nuosavybe, o įmonė CAMED neturės teisės į jokią kompensaciją ar grąžinimą. Italija pakartoja, kad tariamos pagalbos priemonės yra naudingos nepalankioje padėtyje esančiam regionui, kuris pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą yra remiamas regionas.

| (88) | 2017 m. lapkričio mėn. Italijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos ir pakartojo savo nuomonę, kad laivų statybai taikomos valstybės pagalbos taisyklės nėra tinkamas teisinis pagrindas pagalbos suderinamumui vertinti. Nepaisant to, Italijos valdžios institucijos pateikė toliau nurodytas pastabas. |
| --- | --- |

(88)

2017 m. lapkričio mėn. Italijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos ir pakartojo savo nuomonę, kad laivų statybai taikomos valstybės pagalbos taisyklės nėra tinkamas teisinis pagrindas pagalbos suderinamumui vertinti. Nepaisant to, Italijos valdžios institucijos pateikė toliau nurodytas pastabas.

| (89) | Dėl PAN suteiktos pagalbos suderinamumo Italija patvirtino, kad PAN nepateikė paraiškų pagalbai gauti (kurioms būtų taikomos atitinkamos laivų statybos taisyklės) prieš kiekvienos investicijos darbų pradžią. Italijos valdžios institucijos patvirtino savo poziciją, kad lėšos buvo naudojamos esamos uosto infrastruktūros techninei priežiūrai ir nėra pagalba laivų statybos įrenginiams. |
| --- | --- |

(89)

Dėl PAN suteiktos pagalbos suderinamumo Italija patvirtino, kad PAN nepateikė paraiškų pagalbai gauti (kurioms būtų taikomos atitinkamos laivų statybos taisyklės) prieš kiekvienos investicijos darbų pradžią. Italijos valdžios institucijos patvirtino savo poziciją, kad lėšos buvo naudojamos esamos uosto infrastruktūros techninei priežiūrai ir nėra pagalba laivų statybos įrenginiams.

| (90) | Galiausiai Italija tvirtina, kad vertinamos sumos negalėjo būti išieškotos, nes suėjo Procedūrų reglamento 17 straipsnyje nustatytas senaties terminas. |
| --- | --- |

(90)

Galiausiai Italija tvirtina, kad vertinamos sumos negalėjo būti išieškotos, nes suėjo Procedūrų reglamento 17 straipsnyje nustatytas senaties terminas.

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

4.1.   CAMED pastabos

CAMED pastabos

| (91) | Įmonė CAMED teigia, kad nagrinėjamų priemonių teisėtumas jau buvo išnagrinėtas ir patvirtintas 2006 m., kai Komisija paprašė Italijos valdžios institucijų pateikti informaciją ir vėliau nutraukė procedūrą. Taigi sprendimas pradėti procedūrą yra neteisėtas šio sprendimo nutraukti procedūrą panaikinimas, atliktas praėjus daugiau nei 10 metų po pirmosios priemonės, kuriuo pažeidžiami bendrieji Sąjungos teisės gero administravimo, teisinio tikrumo ir veiksmingos teisminės apsaugos principai. |
| --- | --- |

(91)

Įmonė CAMED teigia, kad nagrinėjamų priemonių teisėtumas jau buvo išnagrinėtas ir patvirtintas 2006 m., kai Komisija paprašė Italijos valdžios institucijų pateikti informaciją ir vėliau nutraukė procedūrą. Taigi sprendimas pradėti procedūrą yra neteisėtas šio sprendimo nutraukti procedūrą panaikinimas, atliktas praėjus daugiau nei 10 metų po pirmosios priemonės, kuriuo pažeidžiami bendrieji Sąjungos teisės gero administravimo, teisinio tikrumo ir veiksmingos teisminės apsaugos principai.

| (92) | Be to, įmonė CAMED mano, kad nagrinėjamos priemonės nėra valstybės pagalba nei PAN, nei pačiai įmonei, nes jos susijusios su įprastu tam tikros turto kategorijos valdymu ir administravimu, o ne konkrečia ekonomine veikla, būtent valstybei priklausančiu viešuoju turtu. Nėra įvykdyta nė viena iš SESV 107 straipsnio 1 dalies sąlygų. |
| --- | --- |

(92)

Be to, įmonė CAMED mano, kad nagrinėjamos priemonės nėra valstybės pagalba nei PAN, nei pačiai įmonei, nes jos susijusios su įprastu tam tikros turto kategorijos valdymu ir administravimu, o ne konkrečia ekonomine veikla, būtent valstybei priklausančiu viešuoju turtu. Nėra įvykdyta nė viena iš SESV 107 straipsnio 1 dalies sąlygų.

| (93) | Įmonė CAMED pakartoja Italijos argumentus, kad uostų direkcijos yra neekonominiai viešieji subjektai, kuriems pagal Įstatymą Nr. 84/1994 draudžiama verstis bet kuria ekonomine veikla arba teikti uosto paslaugas. Be to, įmonės CAMED teigimu, Italijos uostų direkcijos negali laisvai nustatyti valstybės mokesčių, renkamų iš koncesininkų valstybės vardu, dydžio, nes jie buvo nustatyti Ministro dekretu Nr. 595/1995. |
| --- | --- |

(93)

Įmonė CAMED pakartoja Italijos argumentus, kad uostų direkcijos yra neekonominiai viešieji subjektai, kuriems pagal Įstatymą Nr. 84/1994 draudžiama verstis bet kuria ekonomine veikla arba teikti uosto paslaugas. Be to, įmonės CAMED teigimu, Italijos uostų direkcijos negali laisvai nustatyti valstybės mokesčių, renkamų iš koncesininkų valstybės vardu, dydžio, nes jie buvo nustatyti Ministro dekretu Nr. 595/1995.

| (94) | Įmonės CAMED tvirtinimu, darbas nesuteikia ekonominio pranašumo nei PAN, nei įmonei. Pagal teisės aktus nagrinėjamo viešojo turto techninė priežiūra išimtinai tenka valstybei, kaip jos savininkei; be to, ji yra būtina ir reikalinga viešųjų paslaugų įsipareigojimams vykdyti. Todėl priemonėmis nesumažinama jokia įmonei CAMED tenkanti finansinė našta ir jai nesuteikiamas joks pranašumas. |
| --- | --- |

(94)

Įmonės CAMED tvirtinimu, darbas nesuteikia ekonominio pranašumo nei PAN, nei įmonei. Pagal teisės aktus nagrinėjamo viešojo turto techninė priežiūra išimtinai tenka valstybei, kaip jos savininkei; be to, ji yra būtina ir reikalinga viešųjų paslaugų įsipareigojimams vykdyti. Todėl priemonėmis nesumažinama jokia įmonei CAMED tenkanti finansinė našta ir jai nesuteikiamas joks pranašumas.

| (95) | Įmonė CAMED taip pat pažymi, kad planuojant ir tvirtinant viešąsias priemones ji nebuvo atitinkamos valstybinės žemės koncesininke, nes dar nebuvo įvykęs atviras ir konkurencingas konkursas. Todėl PAN įsipareigojo investuoti nežinodama būsimo koncesininko tapatybės. Bet kuri įmonė galėjo pateikti konkuruojantį pasiūlymą dėl koncesijos ir galėjo įgyti turtą pagal koncesijos pagrindu. Taigi procedūra atitinka rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijų ir nesuteikia jokio pranašumo laimėjusiam konkurso dalyviui. |
| --- | --- |

(95)

Įmonė CAMED taip pat pažymi, kad planuojant ir tvirtinant viešąsias priemones ji nebuvo atitinkamos valstybinės žemės koncesininke, nes dar nebuvo įvykęs atviras ir konkurencingas konkursas. Todėl PAN įsipareigojo investuoti nežinodama būsimo koncesininko tapatybės. Bet kuri įmonė galėjo pateikti konkuruojantį pasiūlymą dėl koncesijos ir galėjo įgyti turtą pagal koncesijos pagrindu. Taigi procedūra atitinka rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijų ir nesuteikia jokio pranašumo laimėjusiam konkurso dalyviui.

| (96) | Įmonė CAMED taip pat teigia, kad nagrinėjamos priemonės nėra atrankiosios, nes tai yra standartinis valstybės intervencijos metodas, kuriuo apskritai (o ne tik uostų ar laivų statybos sektoriuje) siekiama palaikyti tinkamą ir saugią gausaus ir įvairaus viešojo turto ir infrastruktūros būklę. Tai visų pirma pasakytina apie turtą, kuris valstybės sprendimu turėtų būti valstybės nuosavybe, nes tokiam sprendimui pagal SESV 345 straipsnį netaikoma Komisijos peržiūra. Šioje byloje darbai taip pat buvo suplanuoti ir patvirtinti pagal 1998 m. pagal nacionalinę teisę padėtą vykdyti finansavimo programą, kuria buvo siekiama sukurti visų Italijos uostų plėtrai, modernizavimui ir pertvarkymui skirtą infrastruktūrą. |
| --- | --- |

(96)

Įmonė CAMED taip pat teigia, kad nagrinėjamos priemonės nėra atrankiosios, nes tai yra standartinis valstybės intervencijos metodas, kuriuo apskritai (o ne tik uostų ar laivų statybos sektoriuje) siekiama palaikyti tinkamą ir saugią gausaus ir įvairaus viešojo turto ir infrastruktūros būklę. Tai visų pirma pasakytina apie turtą, kuris valstybės sprendimu turėtų būti valstybės nuosavybe, nes tokiam sprendimui pagal SESV 345 straipsnį netaikoma Komisijos peržiūra. Šioje byloje darbai taip pat buvo suplanuoti ir patvirtinti pagal 1998 m. pagal nacionalinę teisę padėtą vykdyti finansavimo programą, kuria buvo siekiama sukurti visų Italijos uostų plėtrai, modernizavimui ir pertvarkymui skirtą infrastruktūrą.

| (97) | Įmonės CAMED teigimu, tai taip pat įrodo, kad priemonės nėra atrankiosios tiek i) PAN padėties visų kitų uostų direkcijų, kurios gavo tokį patį viešąjį finansavimą darbams, susijusiems su valstybės turtu ir infrastruktūra uostuose, esančiuose jų teritorinėje jurisdikcijoje, atžvilgiu, tiek ii) įmonės CAMED padėties kitų bendrovių, veikiančių laivų statybos ir kituose sektoriuose Neapolio uoste arba bet kuriame kitame Italijos uoste, atžvilgiu. |
| --- | --- |

(97)

Įmonės CAMED teigimu, tai taip pat įrodo, kad priemonės nėra atrankiosios tiek i) PAN padėties visų kitų uostų direkcijų, kurios gavo tokį patį viešąjį finansavimą darbams, susijusiems su valstybės turtu ir infrastruktūra uostuose, esančiuose jų teritorinėje jurisdikcijoje, atžvilgiu, tiek ii) įmonės CAMED padėties kitų bendrovių, veikiančių laivų statybos ir kituose sektoriuose Neapolio uoste arba bet kuriame kitame Italijos uoste, atžvilgiu.

| (98) | Be to, įmonės CAMED nuomone, pagal viešosios infrastruktūros, kurios techninės priežiūros darbai buvo atlikti, naudojimą reglamentuojančias taisykles bet kuri įmonė, pateikusi prašymą, turi teisę naudotis dokais, kuriuos ji eksploatuoja pagal koncesijos sutartį, pagal skaidrius ir nediskriminacinius kriterijus bei sumokėjusi viešuosius tarifus. Galimybė naudotis infrastruktūra suteikiama tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir kitiems potencialiems naudotojams – ne vien kitoms laivų remonto įmonėms, bet ir bet kuriai šaliai, kuri yra suinteresuota naudotis infrastruktūra, pavyzdžiui, laivybos bendrovėms, uosto paslaugų operatoriams, ekspeditoriams ir laivų valdymo bendrovėmis. Įmonė CAMED mano, kad tai dar kartą patvirtina, jog priemonės, kuriomis siekiama atnaujinti dokus, nėra atrankiosios ir nepalaiko „tam tikrų įmonių ar tam tikrų prekių gamybos“. |
| --- | --- |

(98)

Be to, įmonės CAMED nuomone, pagal viešosios infrastruktūros, kurios techninės priežiūros darbai buvo atlikti, naudojimą reglamentuojančias taisykles bet kuri įmonė, pateikusi prašymą, turi teisę naudotis dokais, kuriuos ji eksploatuoja pagal koncesijos sutartį, pagal skaidrius ir nediskriminacinius kriterijus bei sumokėjusi viešuosius tarifus. Galimybė naudotis infrastruktūra suteikiama tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir kitiems potencialiems naudotojams – ne vien kitoms laivų remonto įmonėms, bet ir bet kuriai šaliai, kuri yra suinteresuota naudotis infrastruktūra, pavyzdžiui, laivybos bendrovėms, uosto paslaugų operatoriams, ekspeditoriams ir laivų valdymo bendrovėmis. Įmonė CAMED mano, kad tai dar kartą patvirtina, jog priemonės, kuriomis siekiama atnaujinti dokus, nėra atrankiosios ir nepalaiko „tam tikrų įmonių ar tam tikrų prekių gamybos“.

| (99) | Įmonė CAMED taip pat pakartoja Italijos argumentus dėl konkurencijos iškraipymo arba poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai nebuvimo. |
| --- | --- |

(99)

Įmonė CAMED taip pat pakartoja Italijos argumentus dėl konkurencijos iškraipymo arba poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai nebuvimo.

| (100) | Įmonė CAMED mano, kad šios priemonės bet kuriuo atveju būtų suderinamos su vidaus rinka tiek pagal SESV 107 straipsnio 2 dalį, nes jomis siekiama atitaisyti „gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių sukeltą žalą“, šiuo atveju bombardavimo ir 1980 m. žemės drebėjimo sukeltą žalą, tiek pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį, nes priemonėmis siekiama bendros svarbos tikslo. Be to, priemonės yra proporcingos dėl pačios įmonės CAMED atliktų investicijų (42 541 495 EUR dydžio), kurios sumažino valstybės intervencijos intensyvumą iki maždaug 40 % visų sąnaudų. Remiantis pateikta informacija, įmonė CAMED į dokus investavo 11,1 mln. EUR, o likusias sumas – į kitus susijusius objektus, pavyzdžiui, prekes/žemę, kuriai taikomas koncesijos mokestis, sandėliavimą ir pastatus, transporto išlaidas, IT ir biuro įrangą. |
| --- | --- |

(100)

Įmonė CAMED mano, kad šios priemonės bet kuriuo atveju būtų suderinamos su vidaus rinka tiek pagal SESV 107 straipsnio 2 dalį, nes jomis siekiama atitaisyti „gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių sukeltą žalą“, šiuo atveju bombardavimo ir 1980 m. žemės drebėjimo sukeltą žalą, tiek pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį, nes priemonėmis siekiama bendros svarbos tikslo. Be to, priemonės yra proporcingos dėl pačios įmonės CAMED atliktų investicijų (42 541 495 EUR dydžio), kurios sumažino valstybės intervencijos intensyvumą iki maždaug 40 % visų sąnaudų. Remiantis pateikta informacija, įmonė CAMED į dokus investavo 11,1 mln. EUR, o likusias sumas – į kitus susijusius objektus, pavyzdžiui, prekes/žemę, kuriai taikomas koncesijos mokestis, sandėliavimą ir pastatus, transporto išlaidas, IT ir biuro įrangą.

| (101) | Galiausiai įmonė CAMED teigia, kad, jeigu priemonės bus pripažintos pagalba, ji būtų esama pagalba, nes yra suėjęs Procedūrų reglamento 17 straipsnyje nustatytas senaties terminas. |
| --- | --- |

(101)

Galiausiai įmonė CAMED teigia, kad, jeigu priemonės bus pripažintos pagalba, ji būtų esama pagalba, nes yra suėjęs Procedūrų reglamento 17 straipsnyje nustatytas senaties terminas.

4.2.   Skundo pateikėjo pastabos

Skundo pateikėjo pastabos

| (102) | Skundo pateikėjas sutinka su pirminiu Komisijos vertinimu, kad PAN turėtų būti laikoma ekonominę veiklą vykdančia įmone. Skundo pateikėjas mano, kad jau neturėtų būti ginčijama, kad nacionaliniai uostai vykdo ekonominę veiklą, konkuruoja tarpusavyje ir su kitais Europos ir Viduržemio jūros uostais, atsižvelgiant į Komisijos praktikoje pateiktus paaiškinimus. Pavyzdžiui, 2012 m. sprendime (35) Komisija nusprendė, kad Augustos uosto direkcija buvo įmonė, kuri vykdė ekonominę veiklą – eksploatavo valstybei nuosavybės teise priklausančią uosto infrastruktūrą ją išnuomodama uosto veiklos vykdytojams už koncesijos mokestį. Tai yra precedentas PAN, nes Augustos uosto direkcija veiklą vykdo tų pačių nacionalinių taisyklių pagrindu (36). |
| --- | --- |

(102)

Skundo pateikėjas sutinka su pirminiu Komisijos vertinimu, kad PAN turėtų būti laikoma ekonominę veiklą vykdančia įmone. Skundo pateikėjas mano, kad jau neturėtų būti ginčijama, kad nacionaliniai uostai vykdo ekonominę veiklą, konkuruoja tarpusavyje ir su kitais Europos ir Viduržemio jūros uostais, atsižvelgiant į Komisijos praktikoje pateiktus paaiškinimus. Pavyzdžiui, 2012 m. sprendime (35) Komisija nusprendė, kad Augustos uosto direkcija buvo įmonė, kuri vykdė ekonominę veiklą – eksploatavo valstybei nuosavybės teise priklausančią uosto infrastruktūrą ją išnuomodama uosto veiklos vykdytojams už koncesijos mokestį. Tai yra precedentas PAN, nes Augustos uosto direkcija veiklą vykdo tų pačių nacionalinių taisyklių pagrindu (36).

35

36

| (103) | Dėl koncesijos mokesčio skundo pateikėjas mano, kad jis buvo nustatytas pagal nacionalinės teisės aktus (37), kurie neturėjo būti laikomi taikomais, nes koncesija yra susijusi ne tik su dokų naudojimu laivų statybos tikslais, bet ir su sausųjų dokų valdymu, kurį vykdė įmonė CAMED. Taigi skundo pateikėjas teigia, kad PAN, tiesiogiai sudarydama koncesijos sutartį su įmone CAMED be konkurso, atsisakė teisės gauti mokestį už sausųjų dokų valdymą, nes PAN taikė mokestį tik už žemės koncesiją. Skundo pateikėjas taip pat nurodo, kad koncesijos sutarties 6 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad įmonė CAMED moka PAN mokestį „kaip atlygį už šią koncesiją“, o ne apmokestinimo būdu. |
| --- | --- |

(103)

Dėl koncesijos mokesčio skundo pateikėjas mano, kad jis buvo nustatytas pagal nacionalinės teisės aktus (37), kurie neturėjo būti laikomi taikomais, nes koncesija yra susijusi ne tik su dokų naudojimu laivų statybos tikslais, bet ir su sausųjų dokų valdymu, kurį vykdė įmonė CAMED. Taigi skundo pateikėjas teigia, kad PAN, tiesiogiai sudarydama koncesijos sutartį su įmone CAMED be konkurso, atsisakė teisės gauti mokestį už sausųjų dokų valdymą, nes PAN taikė mokestį tik už žemės koncesiją. Skundo pateikėjas taip pat nurodo, kad koncesijos sutarties 6 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad įmonė CAMED moka PAN mokestį „kaip atlygį už šią koncesiją“, o ne apmokestinimo būdu.

37

| (104) | Skundo pateikėjas sutinka su pirminiu Komisijos vertinimu dėl viešo išteklių pobūdžio ir priemonių, skirtų PAN, atrankumo. Skundo pateikėjas taip pat konkrečiai tvirtina, kad priemonės negali būti vien tik viešojo administravimo institucijų išteklių perdavimas. Iš tiesų pagal Įstatymą Nr. 84/1994, nors uostų direkcijos yra neekonominiai viešieji subjektai, turintys juridinio asmens statusą pagal viešąją teisę, jie turi didelį administracinį ir piniginį savarankiškumą, o ministerijų kontrolė netaikoma skiriant koncesijas, susijusias, be kita ko, su sausųjų dokų valdymu. |
| --- | --- |

(104)

Skundo pateikėjas sutinka su pirminiu Komisijos vertinimu dėl viešo išteklių pobūdžio ir priemonių, skirtų PAN, atrankumo. Skundo pateikėjas taip pat konkrečiai tvirtina, kad priemonės negali būti vien tik viešojo administravimo institucijų išteklių perdavimas. Iš tiesų pagal Įstatymą Nr. 84/1994, nors uostų direkcijos yra neekonominiai viešieji subjektai, turintys juridinio asmens statusą pagal viešąją teisę, jie turi didelį administracinį ir piniginį savarankiškumą, o ministerijų kontrolė netaikoma skiriant koncesijas, susijusias, be kita ko, su sausųjų dokų valdymu.

| (105) | Skundo pateikėjas sutinka su pirminiu Komisijos vertinimu, kad priemonės neatitinka keturių Altmark bylos sąlygų ir kad dėl to PAN vykdytas sausųjų dokų administravimas nėra visuotinės ekonominės svarbos paslauga ir PAN buvo suteiktas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(105)

Skundo pateikėjas sutinka su pirminiu Komisijos vertinimu, kad priemonės neatitinka keturių Altmark bylos sąlygų ir kad dėl to PAN vykdytas sausųjų dokų administravimas nėra visuotinės ekonominės svarbos paslauga ir PAN buvo suteiktas ekonominis pranašumas.

Altmark

| (106) | Skundo pateikėjas sutinka su pirminiu Komisijos vertinimu, kad priemonės gali iškreipti Europos uostų konkurenciją ir turėti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Visų pirma, skundo pateikėjas pakartoja, kad Italijos uostai konkuruoja su įvairiais Europos uostais konkurencingoje rinkoje, todėl Italijos valdžios institucijų argumentas, kad laivų remonto infrastruktūros paklausa yra vietinė, turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(106)

Skundo pateikėjas sutinka su pirminiu Komisijos vertinimu, kad priemonės gali iškreipti Europos uostų konkurenciją ir turėti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Visų pirma, skundo pateikėjas pakartoja, kad Italijos uostai konkuruoja su įvairiais Europos uostais konkurencingoje rinkoje, todėl Italijos valdžios institucijų argumentas, kad laivų remonto infrastruktūros paklausa yra vietinė, turi būti atmestas.

| (107) | Skundo pateikėjas sutinka su pirminiu Komisijos vertinimu dėl valstybės pagalbos įmonei CAMED buvimo, nes PAN galėjo atsisakyti valstybės išteklių skirdamas įmonei CAMED sausųjų dokų koncesiją už kainą, kuri yra mažesnė už rinkos kainą. Skundo pateikėjas taip pat pritaria pirminiam Komisijos vertinimui, kad įmonei CAMED buvo suteiktas ekonominis pranašumas tiek todėl, kad koncesija buvo suteikta be atitinkamo konkurso ir pagal kitą procedūrą (kuri buvo viešinama tik vietos lygmeniu), tiek todėl, kad koncesijos mokestis buvo apskaičiuotas pagal nustatytus kriterijus (neatsižvelgiant į infrastruktūrą, kuri įrengta teritorijoje), o ne rinkos kainą. Skundo pateikėjas dar kartą paaiškina, kad koncesija apima ne tik teisę naudotis valstybei priklausančia infrastruktūra laivų statybos, bet ir sausųjų dokų valdymo tikslais. Iš tiesų koncesijos mokesčio nustatymo būdas atspindi dvi įmonės CAMED vykdomos veiklos rūšis ir tikrąją koncesijos ekonominę vertę. |
| --- | --- |

(107)

Skundo pateikėjas sutinka su pirminiu Komisijos vertinimu dėl valstybės pagalbos įmonei CAMED buvimo, nes PAN galėjo atsisakyti valstybės išteklių skirdamas įmonei CAMED sausųjų dokų koncesiją už kainą, kuri yra mažesnė už rinkos kainą. Skundo pateikėjas taip pat pritaria pirminiam Komisijos vertinimui, kad įmonei CAMED buvo suteiktas ekonominis pranašumas tiek todėl, kad koncesija buvo suteikta be atitinkamo konkurso ir pagal kitą procedūrą (kuri buvo viešinama tik vietos lygmeniu), tiek todėl, kad koncesijos mokestis buvo apskaičiuotas pagal nustatytus kriterijus (neatsižvelgiant į infrastruktūrą, kuri įrengta teritorijoje), o ne rinkos kainą. Skundo pateikėjas dar kartą paaiškina, kad koncesija apima ne tik teisę naudotis valstybei priklausančia infrastruktūra laivų statybos, bet ir sausųjų dokų valdymo tikslais. Iš tiesų koncesijos mokesčio nustatymo būdas atspindi dvi įmonės CAMED vykdomos veiklos rūšis ir tikrąją koncesijos ekonominę vertę.

| (108) | Skundo pateikėjas taip pat teigia, kad sausųjų dokų valdymas yra didelės ekonominės vertės paslauga, kuri gali sudaryti nuo 6 mln. EUR iki 9 mln. EUR įmonės CAMED metinę apyvartą (palyginti su įmonės CAMED mokamu metiniu mokesčiu, kuris sudaro 137 409,68 EUR), todėl bendra viešųjų sausųjų dokų valdymo vertė visu koncesijos laikotarpiu sudaro nuo 180 iki 270 mln. EUR. Visų pirma, įmonės CAMED gaunamas mokesčių įplaukas sudaro mokesčiai, mokami už: i) sausųjų dokų naudojimą ir (ii) įmonės CAMED teikiamas kitas susijusias paslaugas (pvz., veikla, reikalinga, kad laivas galėtų įplaukti ir išplaukti, taip pat būti techniškai prižiūrimas doke, arba elektros energijos tiekimas). Skundo pateikėjas pabrėžia, kad įmonė CAMED gali nevaržoma nustatyti mokesčius be jokios PAN kontrolės, o CAMED taikomi mokesčiai yra per dideli ir gerokai aukštesni už panašaus tipo infrastruktūros valdytojų taikomus mokesčius kituose uostuose (2012 m. lapkričio mėn. įmonė CAMED padidino mokesčius daugiau nei 300 %). |
| --- | --- |

(108)

Skundo pateikėjas taip pat teigia, kad sausųjų dokų valdymas yra didelės ekonominės vertės paslauga, kuri gali sudaryti nuo 6 mln. EUR iki 9 mln. EUR įmonės CAMED metinę apyvartą (palyginti su įmonės CAMED mokamu metiniu mokesčiu, kuris sudaro 137 409,68 EUR), todėl bendra viešųjų sausųjų dokų valdymo vertė visu koncesijos laikotarpiu sudaro nuo 180 iki 270 mln. EUR. Visų pirma, įmonės CAMED gaunamas mokesčių įplaukas sudaro mokesčiai, mokami už: i) sausųjų dokų naudojimą ir (ii) įmonės CAMED teikiamas kitas susijusias paslaugas (pvz., veikla, reikalinga, kad laivas galėtų įplaukti ir išplaukti, taip pat būti techniškai prižiūrimas doke, arba elektros energijos tiekimas). Skundo pateikėjas pabrėžia, kad įmonė CAMED gali nevaržoma nustatyti mokesčius be jokios PAN kontrolės, o CAMED taikomi mokesčiai yra per dideli ir gerokai aukštesni už panašaus tipo infrastruktūros valdytojų taikomus mokesčius kituose uostuose (2012 m. lapkričio mėn. įmonė CAMED padidino mokesčius daugiau nei 300 %).

| (109) | Skundo pateikėjas sutinka su pirminiu Komisijos vertinimu, kad įmonės CAMED atveju nėra vykdomos visos Altmark bylos sąlygos, todėl negalima vertinti, kad įmonės CAMED veikla atitinka viešųjų paslaugų įsipareigojimą. Skundo pateikėjas mano, kad tik sausojo doko Nr. 3 eksploatavimas gali būti laikomas viešąja paslauga, jeigu tai apskritai įmanoma, nes jis yra didžiausias Neapolio uosto vandens telkinys. Be to, įmonės CAMED valdomi sausieji dokai iš tikrųjų nėra atviri trečiosioms šalims. Įmonė CAMED yra privilegijuotas naudotojas, kuris neleidžia kitiems uosto veiklos vykdytojams laisvai naudotis dokais. Be to, įmonės CAMED mokesčiai, taikomi trečiosioms šalims, norinčioms pasinaudoti infrastruktūra, tariamai viršija rinkos kainą. |
| --- | --- |

(109)

Skundo pateikėjas sutinka su pirminiu Komisijos vertinimu, kad įmonės CAMED atveju nėra vykdomos visos Altmark bylos sąlygos, todėl negalima vertinti, kad įmonės CAMED veikla atitinka viešųjų paslaugų įsipareigojimą. Skundo pateikėjas mano, kad tik sausojo doko Nr. 3 eksploatavimas gali būti laikomas viešąja paslauga, jeigu tai apskritai įmanoma, nes jis yra didžiausias Neapolio uosto vandens telkinys. Be to, įmonės CAMED valdomi sausieji dokai iš tikrųjų nėra atviri trečiosioms šalims. Įmonė CAMED yra privilegijuotas naudotojas, kuris neleidžia kitiems uosto veiklos vykdytojams laisvai naudotis dokais. Be to, įmonės CAMED mokesčiai, taikomi trečiosioms šalims, norinčioms pasinaudoti infrastruktūra, tariamai viršija rinkos kainą.

Altmark

| (110) | Skundo pateikėjo tvirtinimu, priemonės iškraipo konkurenciją dviem lygmenimis. Pirma, kaip infrastruktūros valdytoja, įmonė CAMED įgijo pranašumą prieš galimus konkurentus, nes i) jai be konkurso buvo suteikta sausųjų dokų valdymo koncesija ir ii) ji moka nepagrįstai mažus mokesčius PAN, bet pati kitoms laivų remonto įmonėms, norinčioms pasinaudoti dokais, taiko per didelius mokesčius. Antra, CAMED, kaip laivų remonto įmonė, įgijo pranašumą kaip nepagrįstai privilegijuotas viešųjų dokų naudotojas. |
| --- | --- |

(110)

Skundo pateikėjo tvirtinimu, priemonės iškraipo konkurenciją dviem lygmenimis. Pirma, kaip infrastruktūros valdytoja, įmonė CAMED įgijo pranašumą prieš galimus konkurentus, nes i) jai be konkurso buvo suteikta sausųjų dokų valdymo koncesija ir ii) ji moka nepagrįstai mažus mokesčius PAN, bet pati kitoms laivų remonto įmonėms, norinčioms pasinaudoti dokais, taiko per didelius mokesčius. Antra, CAMED, kaip laivų remonto įmonė, įgijo pranašumą kaip nepagrįstai privilegijuotas viešųjų dokų naudotojas.

| (111) | Dėl poveikio prekybai skundo pateikėjas pabrėžia, kad laivų statybos infrastruktūros paklausą daugiausia kuria tarptautiniai veiklos vykdytojai, kurie dažnai priklauso didelėms tarptautinėms grupėms. |
| --- | --- |

(111)

Dėl poveikio prekybai skundo pateikėjas pabrėžia, kad laivų statybos infrastruktūros paklausą daugiausia kuria tarptautiniai veiklos vykdytojai, kurie dažnai priklauso didelėms tarptautinėms grupėms.

| (112) | Dėl pagalbos priemonių suderinamumo su vidaus rinka skundo pateikėjas sutinka su pirminiu Komisijos vertinimu, kad sausieji dokai nėra transporto infrastruktūra ir todėl jiems netaikomas SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas. Be to, skundo pateikėjas mano, kad priemonės neatitinka i) 107 straipsnio 3 dalies a arba c punktų, susijusių su regionine pagalba, ii) 2011 m. VESP sistemos arba iii) valstybės pagalbos laivų statybai sektorinių taisyklių suderinamumo kriterijų. |
| --- | --- |

(112)

Dėl pagalbos priemonių suderinamumo su vidaus rinka skundo pateikėjas sutinka su pirminiu Komisijos vertinimu, kad sausieji dokai nėra transporto infrastruktūra ir todėl jiems netaikomas SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas. Be to, skundo pateikėjas mano, kad priemonės neatitinka i) 107 straipsnio 3 dalies a arba c punktų, susijusių su regionine pagalba, ii) 2011 m. VESP sistemos arba iii) valstybės pagalbos laivų statybai sektorinių taisyklių suderinamumo kriterijų.

| (113) | Galiausiai skundo pateikėjas pritaria Komisijos nuomonei, kad pagalbos priemonės buvo skirtos tuo metu, kai atitinkami darbai buvo įtraukti į investicijų programą, parengtą remiantis PAN prašymais, o ne 1998 m. (kaip tvirtina Italijos valdžios institucijos) pagal Įstatymo Nr. 413/1998 9 straipsnį. |
| --- | --- |

(113)

Galiausiai skundo pateikėjas pritaria Komisijos nuomonei, kad pagalbos priemonės buvo skirtos tuo metu, kai atitinkami darbai buvo įtraukti į investicijų programą, parengtą remiantis PAN prašymais, o ne 1998 m. (kaip tvirtina Italijos valdžios institucijos) pagal Įstatymo Nr. 413/1998 9 straipsnį.

5.   VERTINIMAS

VERTINIMAS

| (114) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(114)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (115) | Vadinasi, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba pagal šią nuostatą, turi būti įvykdytos visos šios sąlygos: i) priemonė turi būti priskiriama prie valstybės priemonių ir finansuojama iš valstybės išteklių; ii) ja turi būti suteikiamas pranašumas pagalbos gavėjui; iii) pranašumas turi būti atrankusis ir iv) priemone turi būti iškraipoma konkurencija arba keliama jos iškraipymo grėsmė ir turi būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(115)

Vadinasi, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba pagal šią nuostatą, turi būti įvykdytos visos šios sąlygos: i) priemonė turi būti priskiriama prie valstybės priemonių ir finansuojama iš valstybės išteklių; ii) ja turi būti suteikiamas pranašumas pagalbos gavėjui; iii) pranašumas turi būti atrankusis ir iv) priemone turi būti iškraipoma konkurencija arba keliama jos iškraipymo grėsmė ir turi būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

5.1.   Pagalbos Neapolio uosto direkcijai buvimas

Pagalbos Neapolio uosto direkcijai buvimas

5.1.1.   Įmonės sąvoka

Įmonės sąvoka

| (116) | Pagal Italijos teisę uostų direkcijos yra neekonominiai viešieji subjektai, siekiantys užtikrinti bendrą techninę uosto infrastruktūros priežiūrą ir plėtrą. Šiuo tikslu finansiniai ištekliai, kuriais disponuoja uosto direkcija, gali būti naudojami tik uostui valdyti ir teisės aktais jai priskirtoms funkcijoms vykdyti (žr. 55 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(116)

Pagal Italijos teisę uostų direkcijos yra neekonominiai viešieji subjektai, siekiantys užtikrinti bendrą techninę uosto infrastruktūros priežiūrą ir plėtrą. Šiuo tikslu finansiniai ištekliai, kuriais disponuoja uosto direkcija, gali būti naudojami tik uostui valdyti ir teisės aktais jai priskirtoms funkcijoms vykdyti (žr. 55 konstatuojamąją dalį).

| (117) | Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (38) (toliau – Teisingumo Teismas) praktikoje nusistovėjusi įmonių, kaip bet kokio juridinio statuso ir bet kokiu būdu finansuojamų subjektų, vykdančių ekonominę veiklą, samprata. Teisingumo Teismas savo sprendimuose nuolat patvirtina, kad ekonomine veikla laikoma bet kokia veikla, kurią sudaro prekių tiekimas ir paslaugų teikimas rinkoje (39). |
| --- | --- |

(117)

Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (38) (toliau – Teisingumo Teismas) praktikoje nusistovėjusi įmonių, kaip bet kokio juridinio statuso ir bet kokiu būdu finansuojamų subjektų, vykdančių ekonominę veiklą, samprata. Teisingumo Teismas savo sprendimuose nuolat patvirtina, kad ekonomine veikla laikoma bet kokia veikla, kurią sudaro prekių tiekimas ir paslaugų teikimas rinkoje (39).

38

39

| (118) | Taigi, ar konkretus subjektas priskiriamas prie įmonių, visiškai priklauso nuo jo veiklos pobūdžio. Yra trys svarbios šio bendrojo principo pasekmės: i) subjekto statusas pagal nacionalinę teisę neturi lemiamos reikšmės, ii) ar valstybės pagalbos taisyklės taikomos, nepriklauso nuo to, ar subjektas įsteigtas pelnui siekti, ir iii) ar subjektas laikomas įmone, visada priklauso nuo konkrečios veiklos. |
| --- | --- |

(118)

Taigi, ar konkretus subjektas priskiriamas prie įmonių, visiškai priklauso nuo jo veiklos pobūdžio. Yra trys svarbios šio bendrojo principo pasekmės: i) subjekto statusas pagal nacionalinę teisę neturi lemiamos reikšmės, ii) ar valstybės pagalbos taisyklės taikomos, nepriklauso nuo to, ar subjektas įsteigtas pelnui siekti, ir iii) ar subjektas laikomas įmone, visada priklauso nuo konkrečios veiklos.

| (119) | Nagrinėjamos priemonės susijusios su laivų remonto infrastruktūros (sausųjų dokų), esančios Italijos valstybei, kuri savo nuosavybės teisėmis naudojasi per infrastruktūros valdytoją PAN, nuosavybės teise priklausančiame uoste, struktūrinio renovavimo finansavimu. Komisija mano, kad sausieji dokai yra ne uosto infrastruktūra, o laivų statyklų gamybos įrenginiai, kurie skirti naudoti laivų statybai arba remontui. Komisijos sprendimų priėmimo praktikoje jau seniai nustatyta, kad laivų statyba yra ekonominė veikla, apimanti valstybių narių tarpusavio prekybą (40). |
| --- | --- |

(119)

Nagrinėjamos priemonės susijusios su laivų remonto infrastruktūros (sausųjų dokų), esančios Italijos valstybei, kuri savo nuosavybės teisėmis naudojasi per infrastruktūros valdytoją PAN, nuosavybės teise priklausančiame uoste, struktūrinio renovavimo finansavimu. Komisija mano, kad sausieji dokai yra ne uosto infrastruktūra, o laivų statyklų gamybos įrenginiai, kurie skirti naudoti laivų statybai arba remontui. Komisijos sprendimų priėmimo praktikoje jau seniai nustatyta, kad laivų statyba yra ekonominė veikla, apimanti valstybių narių tarpusavio prekybą (40).

40

| (120) | Sausuosius dokus komerciniais tikslais eksploatuoja PAN, kuri už naudojimąsi jais taiko žemės naudojimo mokesčius. Šiuo atžvilgiu, kitaip nei teigia Italijos valdžios institucijos (žr. 57 ir 58 konstatuojamąsias dalis), šie mokesčiai yra kompensacija už ekonominės paslaugos teikimą (t. y. laivų remonto įrenginių nuoma už atlygį). Mokesčiai yra vienas iš PAN pajamų šaltinių, leidžiančių jai finansuoti savo veiklą, įskaitant investicijas į sausųjų dokų techninę priežiūrą. Palaikydama gerą sausųjų dokų būklę, tinkamą laivų remontui, PAN gali išvengti uosto valdymo veiklos mažėjimo ir pritraukti laivų remonto įmones. Iš tiesų, nevykdant tokių darbų, sausieji dokai nebūtų tinkamai eksploatuojami, o ilgainiui PAN negalėtų tęsti jų nuomos už atlygį veiklos. Šiuo atžvilgiu 2004 m. koncesijos sutarties 1 straipsnyje nustatyta, kad „koncesija suteikiama laivų ir pramoginių laivų pertvarkymo ir remonto veiklai, taip pat sausųjų dokų valdymui <...>“ (41), tokiu būdu iš anksto nurodant tikslų atitinkamos valstybinės žemės naudojimą. |
| --- | --- |

(120)

Sausuosius dokus komerciniais tikslais eksploatuoja PAN, kuri už naudojimąsi jais taiko žemės naudojimo mokesčius. Šiuo atžvilgiu, kitaip nei teigia Italijos valdžios institucijos (žr. 57 ir 58 konstatuojamąsias dalis), šie mokesčiai yra kompensacija už ekonominės paslaugos teikimą (t. y. laivų remonto įrenginių nuoma už atlygį). Mokesčiai yra vienas iš PAN pajamų šaltinių, leidžiančių jai finansuoti savo veiklą, įskaitant investicijas į sausųjų dokų techninę priežiūrą. Palaikydama gerą sausųjų dokų būklę, tinkamą laivų remontui, PAN gali išvengti uosto valdymo veiklos mažėjimo ir pritraukti laivų remonto įmones. Iš tiesų, nevykdant tokių darbų, sausieji dokai nebūtų tinkamai eksploatuojami, o ilgainiui PAN negalėtų tęsti jų nuomos už atlygį veiklos. Šiuo atžvilgiu 2004 m. koncesijos sutarties 1 straipsnyje nustatyta, kad „koncesija suteikiama laivų ir pramoginių laivų pertvarkymo ir remonto veiklai, taip pat sausųjų dokų valdymui <...>“ (41), tokiu būdu iš anksto nurodant tikslų atitinkamos valstybinės žemės naudojimą.

41

| (121) | Nors negalima atmesti galimybės, kad, atsižvelgiant į jos viešąsias funkcijas, PAN taip pat gali vykdyti veiklą viešajame sektoriuje, šis sprendimas yra susijęs tik su remiamų sausųjų dokų įrenginių valdymu ir jų nuoma už atlygį. Vadovaujantis nusistovėjusia teismų praktika, ar subjektas laikomas įmone, visada priklauso nuo konkrečios veiklos. Subjektas, vykdantis tiek ekonominę, tiek neekonominę veiklą, turi būti laikomas įmone tik dėl to, kad vykdo ekonominę veiklą. Todėl Komisijai nereikia nuspręsti, ar likusi PAN veikla (t. y. kita veikla nei laivų remonto įrenginių nuoma už atlygį) yra ekonominė veikla. |
| --- | --- |

(121)

Nors negalima atmesti galimybės, kad, atsižvelgiant į jos viešąsias funkcijas, PAN taip pat gali vykdyti veiklą viešajame sektoriuje, šis sprendimas yra susijęs tik su remiamų sausųjų dokų įrenginių valdymu ir jų nuoma už atlygį. Vadovaujantis nusistovėjusia teismų praktika, ar subjektas laikomas įmone, visada priklauso nuo konkrečios veiklos. Subjektas, vykdantis tiek ekonominę, tiek neekonominę veiklą, turi būti laikomas įmone tik dėl to, kad vykdo ekonominę veiklą. Todėl Komisijai nereikia nuspręsti, ar likusi PAN veikla (t. y. kita veikla nei laivų remonto įrenginių nuoma už atlygį) yra ekonominė veikla.

5.1.2.   Priskyrimas ir valstybės ištekliai

Priskyrimas ir valstybės ištekliai

| (122) | Investiciniams projektams skirti ištekliai buvo pervesti PAN iš valstybės biudžeto. Kaip nurodyta 5.1.1 skirsnyje, PAN šiame sprendime gali būti laikoma įmone, savininko, kuris yra Italijos valstybė, vardu vykdanti ekonominę veiklą. Todėl toks perdavimas laikytinas valstybės išteklių perdavimu ir yra priskirtinas valstybei. |
| --- | --- |

(122)

Investiciniams projektams skirti ištekliai buvo pervesti PAN iš valstybės biudžeto. Kaip nurodyta 5.1.1 skirsnyje, PAN šiame sprendime gali būti laikoma įmone, savininko, kuris yra Italijos valstybė, vardu vykdanti ekonominę veiklą. Todėl toks perdavimas laikytinas valstybės išteklių perdavimu ir yra priskirtinas valstybei.

5.1.3.   Atrankumas

Atrankumas

| (123) | Priemonė laikoma valstybės pagalba, jeigu ji yra speciali arba atrankioji tuo, kad ja remiamos tik tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba. |
| --- | --- |

(123)

Priemonė laikoma valstybės pagalba, jeigu ji yra speciali arba atrankioji tuo, kad ja remiamos tik tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba.

| (124) | Kadangi ši byla yra susijusi su būtent PAN skirtomis pagalbos priemonėmis, ekonominio pranašumo buvimas lemia prielaidą, kad priemonės yra atrankiosios (42). |
| --- | --- |

(124)

Kadangi ši byla yra susijusi su būtent PAN skirtomis pagalbos priemonėmis, ekonominio pranašumo buvimas lemia prielaidą, kad priemonės yra atrankiosios (42).

42

| (125) | Bet kuriuo atveju Komisija mano, kad nagrinėjamos priemonės yra naudingos PAN, palyginti su kitomis įmonėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis yra panaši į PAN. Įstatyme Nr. 413/1998 numatyta, kad ministerija, gavusi uostų direkcijų prašymus, parengia investicijų programą. PAN prašymu, investicijų programa buvo patvirtinta dviem ministrų dekretais (1999 m. spalio 27 d. ir 2001 m. gegužės 2 d.) (žr. 25 konstatuojamąją dalį). NET jeigu keletas kitų toje investicijų programoje (43) išvardytų uostų direkcijų taip pat galėjo panaudoti viešąsias lėšas investicijoms į kitus Italijos uostus, Komisija mano, kad priemonės yra atrankiai palankios PAN laivų statybos įrenginiui. Iš tiesų PAN gavo valstybės finansavimą, kad plėstų, modernizuotų ir atnaujintų jos valdomą laivų statybos įrenginį, kitaip nei kiti laivų statybos įrenginių valdytojai, neįtraukti į investicijų programą, nes, pavyzdžiui, jie nėra uostų direkcijos. Tokie neįtraukti laivų statybos įrenginių valdytojai yra faktinėje ir teisinėje padėtyje, kuri yra panaši į PAN padėtį, tačiau jie turėjo plėsti, modernizuoti ar atnaujinti laivų statybos infrastruktūrą negavę valstybės finansavimo. Teisingumo Teismo teigimu, nei didelis reikalavimus atitinkančių įmonių skaičius (tai gali būti net visos konkretaus sektoriaus įmonės), nei sektorių, kuriems jos priklauso, įvairovė ir dydis neduoda pagrindo daryti išvadą, kad valstybės priemonė yra bendroji ekonominės politikos priemonė (44). Galiausiai Komisija pažymi, kad priemonės yra atrankiosios ir todėl, kad jos yra palankios laivų statybos ir remonto įrenginių valdytojui, palyginti su kitų ūkio sektorių gamybos ar remonto įrenginių valdytojais. Pastarieji yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje, nes ekonominę veiklą taip pat vykdo valdomų gamybos ar remonto įrenginių pagrindu. Tačiau jos turi vykdyti ekonominę veiklą nesinaudodamos PAN suteikta investicine parama. |
| --- | --- |

(125)

Bet kuriuo atveju Komisija mano, kad nagrinėjamos priemonės yra naudingos PAN, palyginti su kitomis įmonėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis yra panaši į PAN. Įstatyme Nr. 413/1998 numatyta, kad ministerija, gavusi uostų direkcijų prašymus, parengia investicijų programą. PAN prašymu, investicijų programa buvo patvirtinta dviem ministrų dekretais (1999 m. spalio 27 d. ir 2001 m. gegužės 2 d.) (žr. 25 konstatuojamąją dalį). NET jeigu keletas kitų toje investicijų programoje (43) išvardytų uostų direkcijų taip pat galėjo panaudoti viešąsias lėšas investicijoms į kitus Italijos uostus, Komisija mano, kad priemonės yra atrankiai palankios PAN laivų statybos įrenginiui. Iš tiesų PAN gavo valstybės finansavimą, kad plėstų, modernizuotų ir atnaujintų jos valdomą laivų statybos įrenginį, kitaip nei kiti laivų statybos įrenginių valdytojai, neįtraukti į investicijų programą, nes, pavyzdžiui, jie nėra uostų direkcijos. Tokie neįtraukti laivų statybos įrenginių valdytojai yra faktinėje ir teisinėje padėtyje, kuri yra panaši į PAN padėtį, tačiau jie turėjo plėsti, modernizuoti ar atnaujinti laivų statybos infrastruktūrą negavę valstybės finansavimo. Teisingumo Teismo teigimu, nei didelis reikalavimus atitinkančių įmonių skaičius (tai gali būti net visos konkretaus sektoriaus įmonės), nei sektorių, kuriems jos priklauso, įvairovė ir dydis neduoda pagrindo daryti išvadą, kad valstybės priemonė yra bendroji ekonominės politikos priemonė (44). Galiausiai Komisija pažymi, kad priemonės yra atrankiosios ir todėl, kad jos yra palankios laivų statybos ir remonto įrenginių valdytojui, palyginti su kitų ūkio sektorių gamybos ar remonto įrenginių valdytojais. Pastarieji yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje, nes ekonominę veiklą taip pat vykdo valdomų gamybos ar remonto įrenginių pagrindu. Tačiau jos turi vykdyti ekonominę veiklą nesinaudodamos PAN suteikta investicine parama.

43

44

5.1.4.   Ekonominis pranašumas

Ekonominis pranašumas

| (126) | Viešasis finansavimas, sudarantis 44 138 854,50 EUR, teikiamas skiriant dotacijas arba grąžinant paskolas, kurias PAN suteikė finansų įstaigos, kaip pateikta 2 lentelėje. Dotacija yra negrąžintina finansinė priemonė, nesusijusi su finansavimo sąnaudomis. Panašiai valstybė įprastomis rinkos sąlygomis negali grąžinti įmonės prisiimtų paskolų, dėl kurių įmonė, kaip gavėja, nepatiria finansinių sąnaudų, nes įmonė atleidžiama nuo finansinių įsipareigojimų, kuriuos ji paprastai turėtų prisiimti. Rinkoje tokios finansavimo priemonės gavėjui nebūtų prieinamos. Todėl dėl skirto viešojo finansavimo PAN įgijo ekonominį pranašumą. |
| --- | --- |

(126)

Viešasis finansavimas, sudarantis 44 138 854,50 EUR, teikiamas skiriant dotacijas arba grąžinant paskolas, kurias PAN suteikė finansų įstaigos, kaip pateikta 2 lentelėje. Dotacija yra negrąžintina finansinė priemonė, nesusijusi su finansavimo sąnaudomis. Panašiai valstybė įprastomis rinkos sąlygomis negali grąžinti įmonės prisiimtų paskolų, dėl kurių įmonė, kaip gavėja, nepatiria finansinių sąnaudų, nes įmonė atleidžiama nuo finansinių įsipareigojimų, kuriuos ji paprastai turėtų prisiimti. Rinkoje tokios finansavimo priemonės gavėjui nebūtų prieinamos. Todėl dėl skirto viešojo finansavimo PAN įgijo ekonominį pranašumą.

| (127) | Tačiau iš Sprendimo Altmark išplaukia, kad valstybės ar iš jos išteklių suteikta kompensacija, tiesiogiai skirta įmonėms už paslaugas, suteiktas vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus, šioms įmonėms nesuteikia pranašumo ir todėl nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, jeigu tenkinamos visos keturios toliau išvardytos sąlygos (45):






  — | pirma, naudą gaunančiai įmonei iš tikrųjų pavesta vykdyti viešųjų paslaugų įsipareigojimus ir šie įsipareigojimai buvo aiškiai apibrėžti. Kadangi VESP apibrėžtis priskiriama valstybių narių kompetencijai, Komisija iš esmės gali tik patikrinti, ar valstybė narė padarė akivaizdžią klaidą apibrėždama, kad paslauga yra VESP, |
| --- | --- | --- |

(127)

Tačiau iš Sprendimo Altmark išplaukia, kad valstybės ar iš jos išteklių suteikta kompensacija, tiesiogiai skirta įmonėms už paslaugas, suteiktas vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus, šioms įmonėms nesuteikia pranašumo ir todėl nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, jeigu tenkinamos visos keturios toliau išvardytos sąlygos (45):

Altmark

45

—

pirma, naudą gaunančiai įmonei iš tikrųjų pavesta vykdyti viešųjų paslaugų įsipareigojimus ir šie įsipareigojimai buvo aiškiai apibrėžti. Kadangi VESP apibrėžtis priskiriama valstybių narių kompetencijai, Komisija iš esmės gali tik patikrinti, ar valstybė narė padarė akivaizdžią klaidą apibrėždama, kad paslauga yra VESP,

| — | antra, parametrai, kuriais remiantis skaičiuojama kompensacija, turi būti apibrėžti iš anksto, objektyviai ir skaidriai. Tai, kad būtina iš anksto nustatyti kompensacijos parametrus, nereiškia, jog ji turi būti apskaičiuota remiantis konkrečia formule. Veikiau yra svarbu, kad nuo pat pradžių būtų aišku, kokiu būdu nustatoma kompensacija. Paprastai atitinkamame akte, kuriame nustatomi viešųjų paslaugų įsipareigojimai, turi būti nurodytas bent jau viešųjų paslaugų įsipareigojimų pobūdis ir trukmė, kompensacijos apskaičiavimo, priežiūros ir peržiūros kriterijai bei kompensacijos permokos išvengimo ir grąžinimo tvarka, |
| --- | --- |

—

antra, parametrai, kuriais remiantis skaičiuojama kompensacija, turi būti apibrėžti iš anksto, objektyviai ir skaidriai. Tai, kad būtina iš anksto nustatyti kompensacijos parametrus, nereiškia, jog ji turi būti apskaičiuota remiantis konkrečia formule. Veikiau yra svarbu, kad nuo pat pradžių būtų aišku, kokiu būdu nustatoma kompensacija. Paprastai atitinkamame akte, kuriame nustatomi viešųjų paslaugų įsipareigojimai, turi būti nurodytas bent jau viešųjų paslaugų įsipareigojimų pobūdis ir trukmė, kompensacijos apskaičiavimo, priežiūros ir peržiūros kriterijai bei kompensacijos permokos išvengimo ir grąžinimo tvarka,

| — | trečia, kompensacija neturi viršyti sumos, reikalingos vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus patirtoms visoms sąnaudoms ar jų daliai padengti, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir vykdant šiuos įsipareigojimus gautą pagrįstą pelną, |
| --- | --- |

—

trečia, kompensacija neturi viršyti sumos, reikalingos vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus patirtoms visoms sąnaudoms ar jų daliai padengti, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir vykdant šiuos įsipareigojimus gautą pagrįstą pelną,

| — | ketvirta, jeigu įmonė, turinti vykdyti viešųjų paslaugų įsipareigojimus, pasirinkta ne viešojo konkurso būdu, būtinosios kompensacijos lygį privalu nustatyti remiantis įprastos, gerai valdomos įmonės, tinkamai apsirūpinusios transporto priemonėmis, kad galėtų patenkinti būtinus viešosios paslaugos poreikius, sąnaudų, kurias ji būtų patyrusi vykdydama minėtus įsipareigojimus, analize, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną, gautą už minėtų įsipareigojimų įvykdymą. |
| --- | --- |

—

ketvirta, jeigu įmonė, turinti vykdyti viešųjų paslaugų įsipareigojimus, pasirinkta ne viešojo konkurso būdu, būtinosios kompensacijos lygį privalu nustatyti remiantis įprastos, gerai valdomos įmonės, tinkamai apsirūpinusios transporto priemonėmis, kad galėtų patenkinti būtinus viešosios paslaugos poreikius, sąnaudų, kurias ji būtų patyrusi vykdydama minėtus įsipareigojimus, analize, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną, gautą už minėtų įsipareigojimų įvykdymą.

| (128) | Šioje byloje (žr. 62 konstatuojamąją dalį) Italija tvirtino, kad 1994 m. lapkričio 14 d. ministro dekreto 1 straipsnio g punkte buvo nustatytas visoms Italijos uostų direkcijoms privalomas viešųjų paslaugų įsipareigojimas. Todėl Komisija vertins, ar pagalba atitinka visus keturis Altmark kriterijus. |
| --- | --- |

(128)

Šioje byloje (žr. 62 konstatuojamąją dalį) Italija tvirtino, kad 1994 m. lapkričio 14 d. ministro dekreto 1 straipsnio g punkte buvo nustatytas visoms Italijos uostų direkcijoms privalomas viešųjų paslaugų įsipareigojimas. Todėl Komisija vertins, ar pagalba atitinka visus keturis Altmark kriterijus.

Altmark

| (129) | Atsižvelgiant į teismų praktika (46), kadangi pirmąja Altmark sąlyga siekiama užtikrinti skaidrumą ir teisinį tikrumą, turi būti laikomasi dviejų minimalių kriterijų: i) įmonei iš tikrųjų turi būti patikėta vykdyti viešųjų paslaugų įsipareigojimus ir ii) turi būti aiškiai apibrėžtas šių įsipareigojimų pobūdis, trukmė ir apimtis. Nesant aiškaus šių objektyvių kriterijų apibrėžimo, neįmanoma patikrinti, ar konkrečiai veiklai gali būti taikoma VESP sąvoka. Šie du minimalūs kriterijai yra griežtai taikomi ir jiems netaikoma didelė valstybių narių diskrecija. Todėl Komisija griežtai kontroliuoja atitikimą jiems ir šiame etape netaiko akivaizdžios klaidos kriterijaus. Toks akivaizdžios klaidos kriterijus taikomas tik vėlesniame etape siekiant kontroliuoti, ar faktiškai patikėtos ir aiškiai apibrėžtos paslaugos ir įsipareigojimai gali būti priskiriami VESP. Tik šiuo paskutiniuoju etapu gali būti svarbus rinkos nepakankamumo egzistavimas. |
| --- | --- |

(129)

Atsižvelgiant į teismų praktika (46), kadangi pirmąja Altmark sąlyga siekiama užtikrinti skaidrumą ir teisinį tikrumą, turi būti laikomasi dviejų minimalių kriterijų: i) įmonei iš tikrųjų turi būti patikėta vykdyti viešųjų paslaugų įsipareigojimus ir ii) turi būti aiškiai apibrėžtas šių įsipareigojimų pobūdis, trukmė ir apimtis. Nesant aiškaus šių objektyvių kriterijų apibrėžimo, neįmanoma patikrinti, ar konkrečiai veiklai gali būti taikoma VESP sąvoka. Šie du minimalūs kriterijai yra griežtai taikomi ir jiems netaikoma didelė valstybių narių diskrecija. Todėl Komisija griežtai kontroliuoja atitikimą jiems ir šiame etape netaiko akivaizdžios klaidos kriterijaus. Toks akivaizdžios klaidos kriterijus taikomas tik vėlesniame etape siekiant kontroliuoti, ar faktiškai patikėtos ir aiškiai apibrėžtos paslaugos ir įsipareigojimai gali būti priskiriami VESP. Tik šiuo paskutiniuoju etapu gali būti svarbus rinkos nepakankamumo egzistavimas.

46

Altmark

| (130) | Šioje byloje PAN tariamai pavestų viešųjų paslaugų įsipareigojimų pobūdis, trukmė ir apimtis nėra aiškiai apibrėžti. Kitaip nei tvirtina Italijos valdžios institucijos (žr. 63 konstatuojamąją dalį), nacionalinėje teisėje (1994 m. lapkričio 14 d. ministro dekreto 1 straipsnio g punkte) visoms uostų direkcijoms nustatytas įpareigojimas apibūdintas labai plačiai, įskaitant sausųjų dokų valdymą („gestione di (...) bacini di carenaggio per il settore industriale“), nepateikiant tolesnių specifikacijų. 1 straipsnio g punkte visiškai apibrėžta tariamo viešųjų paslaugų įsipareigojimo trukmė. Be to, tokia bendra formuluote nėra aiškiai apibrėžti įsipareigojimo pobūdis ir apimtis. |
| --- | --- |

(130)

Šioje byloje PAN tariamai pavestų viešųjų paslaugų įsipareigojimų pobūdis, trukmė ir apimtis nėra aiškiai apibrėžti. Kitaip nei tvirtina Italijos valdžios institucijos (žr. 63 konstatuojamąją dalį), nacionalinėje teisėje (1994 m. lapkričio 14 d. ministro dekreto 1 straipsnio g punkte) visoms uostų direkcijoms nustatytas įpareigojimas apibūdintas labai plačiai, įskaitant sausųjų dokų valdymą („gestione di (...) bacini di carenaggio per il settore industriale“), nepateikiant tolesnių specifikacijų. 1 straipsnio g punkte visiškai apibrėžta tariamo viešųjų paslaugų įsipareigojimo trukmė. Be to, tokia bendra formuluote nėra aiškiai apibrėžti įsipareigojimo pobūdis ir apimtis.

gestione di (...) bacini di carenaggio per il settore industriale

| (131) | Bet kuriuo atveju vertindama, ar tariami viešųjų paslaugų įsipareigojimai gali būti priskiriami VESP, Komisija mano, kad Italijos valdžios institucijos padarė akivaizdžią klaidą. Italijos valdžios institucijos nepateikė įrodymų, kad PAN, nuomodama laivų remonto įrenginius už atlygį, vykdo veiklą, kuri rinkoje nėra vykdoma panašiomis kainų, kokybės, tęstinumo ir galimybės naudotis paslauga sąlygomis. Komisija mano, kad kitų sausųjų dokų ir to paties dydžio plaukiojančiųjų dokų buvimas (arba galimybė juos statyti) Neapolio uoste ir kituose gretimuose uostuose gali neleisti uosto direkcijos atliekamo konkretaus sausojo doko valdymo priskirti VESP. Be to, subsidijuojamomis priemonėmis nesuteikiama jokios bendros naudos visuomenei ir tiesiog teikiama paslauga laivų remonto įmonėms Neapolio teritorijoje (47). Sprendime Enirisorse, (48) Teisingumo Teismas patvirtino, kad bet kurio komercinio uosto eksploatavimas automatiškai nereiškia bendros ekonominės svarbos paslaugos teikimo. Todėl Komisija mano, kad PAN teikiamoms ekonominėms paslaugoms nebūdingi jokie specialieji požymiai, palyginti su laivų remonto įrenginių nuomos paslaugomis rinkoje (49), ir jais neišsprendžiamos rinkos nepakankamumo problemos. |
| --- | --- |

(131)

Bet kuriuo atveju vertindama, ar tariami viešųjų paslaugų įsipareigojimai gali būti priskiriami VESP, Komisija mano, kad Italijos valdžios institucijos padarė akivaizdžią klaidą. Italijos valdžios institucijos nepateikė įrodymų, kad PAN, nuomodama laivų remonto įrenginius už atlygį, vykdo veiklą, kuri rinkoje nėra vykdoma panašiomis kainų, kokybės, tęstinumo ir galimybės naudotis paslauga sąlygomis. Komisija mano, kad kitų sausųjų dokų ir to paties dydžio plaukiojančiųjų dokų buvimas (arba galimybė juos statyti) Neapolio uoste ir kituose gretimuose uostuose gali neleisti uosto direkcijos atliekamo konkretaus sausojo doko valdymo priskirti VESP. Be to, subsidijuojamomis priemonėmis nesuteikiama jokios bendros naudos visuomenei ir tiesiog teikiama paslauga laivų remonto įmonėms Neapolio teritorijoje (47). Sprendime Enirisorse, (48) Teisingumo Teismas patvirtino, kad bet kurio komercinio uosto eksploatavimas automatiškai nereiškia bendros ekonominės svarbos paslaugos teikimo. Todėl Komisija mano, kad PAN teikiamoms ekonominėms paslaugoms nebūdingi jokie specialieji požymiai, palyginti su laivų remonto įrenginių nuomos paslaugomis rinkoje (49), ir jais neišsprendžiamos rinkos nepakankamumo problemos.

47

Enirisorse

48

49

| (132) | Dėl antrosios ir trečiosios Altmark sąlygų Komisija turi šių pastebėjimų. 1994 m. lapkričio 14 d. ministro dekrete nenustatytas kiekybinis įvertinimas arba objektyvūs ir skaidrūs kriterijai, pagal kuriuos būtų galima iš anksto apskaičiuoti kompensaciją už viešųjų paslaugų įsipareigojimą, kurį tariamai vykdė PAN. Be to, teisės aktuose, kuriais buvo suteikta pagalba (žr. 125 konstatuojamąją dalį), nenurodyta tariama kompensacija už viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymą. |
| --- | --- |

(132)

Dėl antrosios ir trečiosios Altmark sąlygų Komisija turi šių pastebėjimų. 1994 m. lapkričio 14 d. ministro dekrete nenustatytas kiekybinis įvertinimas arba objektyvūs ir skaidrūs kriterijai, pagal kuriuos būtų galima iš anksto apskaičiuoti kompensaciją už viešųjų paslaugų įsipareigojimą, kurį tariamai vykdė PAN. Be to, teisės aktuose, kuriais buvo suteikta pagalba (žr. 125 konstatuojamąją dalį), nenurodyta tariama kompensacija už viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymą.

Altmark

| (133) | Todėl negalima nustatyti, ar suteikta kompensacija neviršija to, kas būtina atitinkamoms sąnaudoms, patirtoms vykdant tariamą viešųjų paslaugų įsipareigojimą, padengti, įskaitant pagrįstą pelną. |
| --- | --- |

(133)

Todėl negalima nustatyti, ar suteikta kompensacija neviršija to, kas būtina atitinkamoms sąnaudoms, patirtoms vykdant tariamą viešųjų paslaugų įsipareigojimą, padengti, įskaitant pagrįstą pelną.

| (134) | Dėl ketvirtosios Altmark sąlygos Komisija pažymi, kad, Italijos teigimu, pagal Italijos teisę PAN negalima pavesti vykdyti viešųjų paslaugų įsipareigojimą surengus viešųjų pirkimų procedūrą (žr. 66 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(134)

Dėl ketvirtosios Altmark sąlygos Komisija pažymi, kad, Italijos teigimu, pagal Italijos teisę PAN negalima pavesti vykdyti viešųjų paslaugų įsipareigojimą surengus viešųjų pirkimų procedūrą (žr. 66 konstatuojamąją dalį).

Altmark

| (135) | Pagal Sprendimą Altmark, kai įmonė, vykdysianti viešųjų paslaugų įsipareigojimus, nėra pasirinkta pagal viešųjų pirkimų procedūrą, kurią taikant atrenkamas konkurso dalyvis, galintis šias paslaugas teikti mažiausiomis visuomenei išlaidomis, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis išlaidų, kurias vykdydama tuos įsipareigojimus būtų patyrusi tipinė tinkamai valdoma įmonė, turinti reikiamų priemonių viešųjų paslaugų reikalavimams įvykdyti, analize, atsižvelgiant į atitinkamas įplaukas ir pagrįstą pelną, susijusį su tų įsipareigojimų vykdymu. |
| --- | --- |

(135)

Pagal Sprendimą Altmark, kai įmonė, vykdysianti viešųjų paslaugų įsipareigojimus, nėra pasirinkta pagal viešųjų pirkimų procedūrą, kurią taikant atrenkamas konkurso dalyvis, galintis šias paslaugas teikti mažiausiomis visuomenei išlaidomis, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis išlaidų, kurias vykdydama tuos įsipareigojimus būtų patyrusi tipinė tinkamai valdoma įmonė, turinti reikiamų priemonių viešųjų paslaugų reikalavimams įvykdyti, analize, atsižvelgiant į atitinkamas įplaukas ir pagrįstą pelną, susijusį su tų įsipareigojimų vykdymu.

Altmark

| (136) | Italijos valdžios institucijos nepateikė išsamios tokios įmonės, kuri turėtų pakankamai išteklių tariamiems viešųjų paslaugų įsipareigojimams vykdyti, sąnaudų analizės. Jos taip pat nenurodė, ar tokia analizė buvo atlikta siekiant nustatyti kompensacijos apskaičiavimo metodiką. |
| --- | --- |

(136)

Italijos valdžios institucijos nepateikė išsamios tokios įmonės, kuri turėtų pakankamai išteklių tariamiems viešųjų paslaugų įsipareigojimams vykdyti, sąnaudų analizės. Jos taip pat nenurodė, ar tokia analizė buvo atlikta siekiant nustatyti kompensacijos apskaičiavimo metodiką.

| (137) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad šios keturios sąlygos nėra kartu vykdomos, todėl nagrinėjamomis priemonėmis gali būti suteikiamas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(137)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad šios keturios sąlygos nėra kartu vykdomos, todėl nagrinėjamomis priemonėmis gali būti suteikiamas ekonominis pranašumas.

5.1.5.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (138) | Pagal nusistovėjusią teismų praktiką, kai valstybės narės suteikta finansine parama sustiprinama įmonės padėtis, palyginti su kitomis Sąjungos prekybos rinkoje konkuruojančiomis įmonėmis, daromas poveikis, bent jau galimas, valstybių narių tarpusavio prekybai ir konkurencijai (50). |
| --- | --- |

(138)

Pagal nusistovėjusią teismų praktiką, kai valstybės narės suteikta finansine parama sustiprinama įmonės padėtis, palyginti su kitomis Sąjungos prekybos rinkoje konkuruojančiomis įmonėmis, daromas poveikis, bent jau galimas, valstybių narių tarpusavio prekybai ir konkurencijai (50).

50

| (139) | Komisija atkreipia dėmesį į Italijos argumentus, kad pagal nacionalinę teisę uostų valdymas yra valstybės kompetencija, o uostų direkcijos veikia neliberalizuotame sektoriuje, kuris nėra atviras konkurencijai ir kuriame nevykdoma valstybių narių tarpusavio prekyba. |
| --- | --- |

(139)

Komisija atkreipia dėmesį į Italijos argumentus, kad pagal nacionalinę teisę uostų valdymas yra valstybės kompetencija, o uostų direkcijos veikia neliberalizuotame sektoriuje, kuris nėra atviras konkurencijai ir kuriame nevykdoma valstybių narių tarpusavio prekyba.

| (140) | Kaip nurodyta 118 ir 119 konstatuojamosiose dalyse, šis investicinis projektas, kuriuo siekiama atkurti tinkamą sausųjų dokų būklę, leis PAN tęsti ekonominę sausųjų dokų nuomos veiklą ir taip pagerinti savo konkurencinę padėtį. Nors PAN veiklą vykdo pradinės grandies laivų statybos ir laivų remonto infrastruktūros nuomos rinkoje, tai, kad tokia infrastruktūra yra subsidijuojama ir vėliau naudojama laivų statybos ir remonto paslaugoms teikti galutinės grandies rinkoje, iškraipo konkurenciją ir daro poveikį prekybai ES lygmeniu. Taip yra todėl, kad laivų statybos ir laivų remonto sektorius yra atviras konkurencijai ir prekybai Sąjungos lygmeniu. Dėl šios priežasties laivų statybai taikomomis sektorinėmis taisyklėmis nustatomas galimos valstybės intervencijos, skirtos šiems įrenginiams, pagrindas (51). Be to, PAN konkuruoja su kitais valdytojais, kurie Sąjungoje gali išsinuomoti laivų statybos ir laivų remonto infrastruktūrą, taigi veikia rinkoje, kuri yra atvira konkurencijai ir prekybai Sąjungos lygmeniu. |
| --- | --- |

(140)

Kaip nurodyta 118 ir 119 konstatuojamosiose dalyse, šis investicinis projektas, kuriuo siekiama atkurti tinkamą sausųjų dokų būklę, leis PAN tęsti ekonominę sausųjų dokų nuomos veiklą ir taip pagerinti savo konkurencinę padėtį. Nors PAN veiklą vykdo pradinės grandies laivų statybos ir laivų remonto infrastruktūros nuomos rinkoje, tai, kad tokia infrastruktūra yra subsidijuojama ir vėliau naudojama laivų statybos ir remonto paslaugoms teikti galutinės grandies rinkoje, iškraipo konkurenciją ir daro poveikį prekybai ES lygmeniu. Taip yra todėl, kad laivų statybos ir laivų remonto sektorius yra atviras konkurencijai ir prekybai Sąjungos lygmeniu. Dėl šios priežasties laivų statybai taikomomis sektorinėmis taisyklėmis nustatomas galimos valstybės intervencijos, skirtos šiems įrenginiams, pagrindas (51). Be to, PAN konkuruoja su kitais valdytojais, kurie Sąjungoje gali išsinuomoti laivų statybos ir laivų remonto infrastruktūrą, taigi veikia rinkoje, kuri yra atvira konkurencijai ir prekybai Sąjungos lygmeniu.

51

| (141) | Todėl Komisija daro išvadą, kad nagrinėjamomis priemonėmis gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis Sąjungos vidaus prekybai. |
| --- | --- |

(141)

Todėl Komisija daro išvadą, kad nagrinėjamomis priemonėmis gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis Sąjungos vidaus prekybai.

5.1.6.   Dėl tariamo SESV 345 straipsnio pažeidimo

Dėl tariamo SESV 345 straipsnio pažeidimo

| (142) | Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad priemonių pripažinimas valstybės pagalba reikštų SESV 345 straipsnio, kuriame nustatytas viešųjų ir privačiųjų subjektų neutralumo principas, pažeidimą. Privatus savininkas galėtų investuoti tiek, kiek nori, į laivų remonto įrenginius, o valstybės investicijos į nuosavą infrastruktūrą visada būtų valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(142)

Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad priemonių pripažinimas valstybės pagalba reikštų SESV 345 straipsnio, kuriame nustatytas viešųjų ir privačiųjų subjektų neutralumo principas, pažeidimą. Privatus savininkas galėtų investuoti tiek, kiek nori, į laivų remonto įrenginius, o valstybės investicijos į nuosavą infrastruktūrą visada būtų valstybės pagalba.

| (143) | Komisija pažymi, kad Sąjungos teisinė tvarka nuosavybės sistemos požiūriu yra neutrali ir jokiu būdu nevaržo valstybių narių teisės veikti kaip ekonominės veiklos vykdytojoms. Tačiau kai valdžios institucijos bet kokia forma tiesiogiai ar netiesiogiai vykdo ekonominius sandorius (52), joms yra taikomos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklės. Viešųjų įstaigų (įskaitant valstybės įmones) vykdomais ekonominiais sandoriais kitai sandorio šaliai nesuteikiama jokio pranašumo, todėl jie nelaikomi valstybės pagalba, jeigu tie sandoriai vykdomi įprastomis rinkos sąlygomis (53). |
| --- | --- |

(143)

Komisija pažymi, kad Sąjungos teisinė tvarka nuosavybės sistemos požiūriu yra neutrali ir jokiu būdu nevaržo valstybių narių teisės veikti kaip ekonominės veiklos vykdytojoms. Tačiau kai valdžios institucijos bet kokia forma tiesiogiai ar netiesiogiai vykdo ekonominius sandorius (52), joms yra taikomos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklės. Viešųjų įstaigų (įskaitant valstybės įmones) vykdomais ekonominiais sandoriais kitai sandorio šaliai nesuteikiama jokio pranašumo, todėl jie nelaikomi valstybės pagalba, jeigu tie sandoriai vykdomi įprastomis rinkos sąlygomis (53).

52

53

| (144) | Komisija mano, kad teikdama valstybės finansavimą PAN Italijos valstybė neatliko investicijų pagal „rinkos ekonomikos investuotojo principą“. Visų pirma, šis principas netaikomas, kai valdžios institucija yra viešosios paslaugos organizavimo ir pavedimo institucija. Šio principo taikymas negalimas, nes valstybė narė iš esmės veikia kaip valdžios institucija, kuri organizuoja ir paveda tariamą viešąją paslaugą (54). Antra, net jeigu būtų taikomas rinkos ekonomikos investuotojo principas, Komisija mano, kad to paties sektoriaus privatus ūkio subjektas būtų parengęs išankstinį verslo planą ir būtų investavęs tik tuo atveju, jei investicija būtų pelninga pagal planą. Į kitus aspektus (pvz., įvaizdžio stiprinimas, kaip minėjo Italija, žr. 69 konstatuojamąją dalį) būtų galima atsižvelgti išimties tvarka atliekant pelningumo analizę, tačiau jie turėtų būti pagrįsti objektyviais įrodymais, kurių Italijos valdžios institucijos nepateikė. |
| --- | --- |

(144)

Komisija mano, kad teikdama valstybės finansavimą PAN Italijos valstybė neatliko investicijų pagal „rinkos ekonomikos investuotojo principą“. Visų pirma, šis principas netaikomas, kai valdžios institucija yra viešosios paslaugos organizavimo ir pavedimo institucija. Šio principo taikymas negalimas, nes valstybė narė iš esmės veikia kaip valdžios institucija, kuri organizuoja ir paveda tariamą viešąją paslaugą (54). Antra, net jeigu būtų taikomas rinkos ekonomikos investuotojo principas, Komisija mano, kad to paties sektoriaus privatus ūkio subjektas būtų parengęs išankstinį verslo planą ir būtų investavęs tik tuo atveju, jei investicija būtų pelninga pagal planą. Į kitus aspektus (pvz., įvaizdžio stiprinimas, kaip minėjo Italija, žr. 69 konstatuojamąją dalį) būtų galima atsižvelgti išimties tvarka atliekant pelningumo analizę, tačiau jie turėtų būti pagrįsti objektyviais įrodymais, kurių Italijos valdžios institucijos nepateikė.

54

| (145) | Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Italijos valdžios institucijos pateikė finansinę analizę, pagrįstą finansavimo trūkumu, apskaičiuotu pagal numatomo investicijų pelno diskontuotos vertės ir diskontuotų projekto investicinių sąnaudų skirtumą. Šio skaičiavimo rezultatai rodo, kad per nagrinėjamą 25 metų laikotarpį projekto finansinė grynoji dabartinė vertė yra neigiama – 44 274 286,68 EUR. |
| --- | --- |

(145)

Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Italijos valdžios institucijos pateikė finansinę analizę, pagrįstą finansavimo trūkumu, apskaičiuotu pagal numatomo investicijų pelno diskontuotos vertės ir diskontuotų projekto investicinių sąnaudų skirtumą. Šio skaičiavimo rezultatai rodo, kad per nagrinėjamą 25 metų laikotarpį projekto finansinė grynoji dabartinė vertė yra neigiama – 44 274 286,68 EUR.

| (146) | Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad priemonės pripažinimas valstybės pagalba nepažeistų SESV 345 straipsnio. |
| --- | --- |

(146)

Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad priemonės pripažinimas valstybės pagalba nepažeistų SESV 345 straipsnio.

5.1.7.   Priemonių priskyrimas esamai pagalbai

Priemonių priskyrimas esamai pagalbai

| (147) | Italija tvirtina, kad nagrinėjamos priemonės yra esama pagalba pagal Procedūrų reglamento 1 straipsnio b punkto v papunktį, kuriame esama pagalba apibrėžta kaip „pagalba, kuri yra esama pagalba, nes galima nustatyti, ar jos patvirtinimo metu tai nebuvo pagalba, o tokia ji tapo vėliau dėl vidaus rinkos vystymosi, ir nebuvo atitinkamos valstybės narės pakeista“. 1 straipsnio b punkto v papunktyje taip pat nustatyta, kad „[j]eigu pagal Sąjungos teisės aktus liberalizavus veiklą tam tikros priemonės tampa pagalba, po nustatytos liberalizavimo datos esama pagalba jos nebelaikomos“. |
| --- | --- |

(147)

Italija tvirtina, kad nagrinėjamos priemonės yra esama pagalba pagal Procedūrų reglamento 1 straipsnio b punkto v papunktį, kuriame esama pagalba apibrėžta kaip „pagalba, kuri yra esama pagalba, nes galima nustatyti, ar jos patvirtinimo metu tai nebuvo pagalba, o tokia ji tapo vėliau dėl vidaus rinkos vystymosi, ir nebuvo atitinkamos valstybės narės pakeista“. 1 straipsnio b punkto v papunktyje taip pat nustatyta, kad „[j]eigu pagal Sąjungos teisės aktus liberalizavus veiklą tam tikros priemonės tampa pagalba, po nustatytos liberalizavimo datos esama pagalba jos nebelaikomos“.

| (148) | Komisija laikosi nuomonės, kad pagalba negali būti laikoma esama pagalba, nes valstybės parama laivų statybos ir laivų remonto įrenginiams visada buvo laikoma valstybės pagalba, net iki Sprendimo Leipzig Halle (55). |
| --- | --- |

(148)

Komisija laikosi nuomonės, kad pagalba negali būti laikoma esama pagalba, nes valstybės parama laivų statybos ir laivų remonto įrenginiams visada buvo laikoma valstybės pagalba, net iki Sprendimo Leipzig Halle (55).

Leipzig Halle

55

| (149) | Komisija atkreipia dėmesį į Italijos argumentus, kad Sprendimas 94/374/EB dėl Sicilijos regioninio įstatymo (minimas sprendime pradėti procedūrą, žr. 74 konstatuojamąją dalį) nepagrindžia išvados, jog valstybės paramos priemonėms laivų remonto įrenginiams sausajame doke visada taikoma SESV 107 straipsnio 1 dalis. Tačiau Komisija mano, kad šiame sprendime aiškiai atskirta viešoji parama, teikiama už uosto administravimą atsakingai įstaigai (kuri nebuvo laikoma valstybės pagalbai), ir viešoji parama, suteikta tai pačiai viešajai įstaigai, kad būtų atliekami sausojo doko techninės priežiūros darbai (kuri buvo laikoma valstybės pagalba). Bet kuriuo atveju valstybės pagalbos sąvoka yra objektyvi sąvoka, kuriai įtakos turi tik tai, ar valstybės priemone suteikiamas pranašumas vienai ar kelioms konkrečioms įmonėms, o Komisijos sprendimų priėmimo praktika neturi įtakos šiai objektyviai sąvokai (56). |
| --- | --- |

(149)

Komisija atkreipia dėmesį į Italijos argumentus, kad Sprendimas 94/374/EB dėl Sicilijos regioninio įstatymo (minimas sprendime pradėti procedūrą, žr. 74 konstatuojamąją dalį) nepagrindžia išvados, jog valstybės paramos priemonėms laivų remonto įrenginiams sausajame doke visada taikoma SESV 107 straipsnio 1 dalis. Tačiau Komisija mano, kad šiame sprendime aiškiai atskirta viešoji parama, teikiama už uosto administravimą atsakingai įstaigai (kuri nebuvo laikoma valstybės pagalbai), ir viešoji parama, suteikta tai pačiai viešajai įstaigai, kad būtų atliekami sausojo doko techninės priežiūros darbai (kuri buvo laikoma valstybės pagalba). Bet kuriuo atveju valstybės pagalbos sąvoka yra objektyvi sąvoka, kuriai įtakos turi tik tai, ar valstybės priemone suteikiamas pranašumas vienai ar kelioms konkrečioms įmonėms, o Komisijos sprendimų priėmimo praktika neturi įtakos šiai objektyviai sąvokai (56).

56

| (150) | Todėl Komisija pakartoja savo išvadą, kad nagrinėjamos priemonės buvo valstybės pagalba ir iki Sprendimo Leipzig Halle. |
| --- | --- |

(150)

Todėl Komisija pakartoja savo išvadą, kad nagrinėjamos priemonės buvo valstybės pagalba ir iki Sprendimo Leipzig Halle.

Leipzig Halle

5.2.   Pagalbos CAMED buvimas

Pagalbos CAMED buvimas

| (151) | Kadangi PAN gavo ir toliau gaus valstybės paramą, skirtą su įmone CAMED suderintoms intervencijoms finansuoti, CAMED nereikėjo padengti visų investicijų sąnaudų, kaip bet kuriam kitam privačiam laivų remonto įrenginių valdytojui rinkoje. Komisija mano, kad sudarydama sąlygas įmonei CAMED naudotis sausaisiais dokais žemesnėmis nei rinkos kainomis, Italija suteikė įmonei CAMED atrankųjį ekonominį pranašumą. |
| --- | --- |

(151)

Kadangi PAN gavo ir toliau gaus valstybės paramą, skirtą su įmone CAMED suderintoms intervencijoms finansuoti, CAMED nereikėjo padengti visų investicijų sąnaudų, kaip bet kuriam kitam privačiam laivų remonto įrenginių valdytojui rinkoje. Komisija mano, kad sudarydama sąlygas įmonei CAMED naudotis sausaisiais dokais žemesnėmis nei rinkos kainomis, Italija suteikė įmonei CAMED atrankųjį ekonominį pranašumą.

5.2.1.   Priskyrimas ir valstybės ištekliai

Priskyrimas ir valstybės ištekliai

| (152) | Kadangi PAN yra viešasis subjektas, kuris yra valstybės administracijos dalis (net jeigu laikoma, kad ji veikia kaip privati įmonė, žr. 118 konstatuojamąją dalį), Komisija mano, kad priemonės yra priskirtinos valstybei. Tais atvejais, kai valdžios institucija suteikia pagalbą gavėjui, toks perdavimas priskirtinas valstybei, net jeigu atitinkama institucija teisiškai yra savarankiška nuo kitų valdžios institucijų. |
| --- | --- |

(152)

Kadangi PAN yra viešasis subjektas, kuris yra valstybės administracijos dalis (net jeigu laikoma, kad ji veikia kaip privati įmonė, žr. 118 konstatuojamąją dalį), Komisija mano, kad priemonės yra priskirtinos valstybei. Tais atvejais, kai valdžios institucija suteikia pagalbą gavėjui, toks perdavimas priskirtinas valstybei, net jeigu atitinkama institucija teisiškai yra savarankiška nuo kitų valdžios institucijų.

| (153) | Valstybės ištekliai yra visi viešojo sektoriaus ištekliai, įskaitant valstybės viduje veikiančių įstaigų (decentralizuotų, federalizuotų, regioninių arba kitų) išteklius. Be to, pajamų, kurios priešingu atveju būtų atitekusios valstybei, atsisakymas yra valstybės išteklių perdavimas. Jeigu valdžios institucijos tiekia prekes ar teikia paslaugas mažesnėmis nei rinkos kainomis, tai reiškia, kad yra atsisakoma valstybinės išteklių (taip pat suteikiamas pranašumas). |
| --- | --- |

(153)

Valstybės ištekliai yra visi viešojo sektoriaus ištekliai, įskaitant valstybės viduje veikiančių įstaigų (decentralizuotų, federalizuotų, regioninių arba kitų) išteklius. Be to, pajamų, kurios priešingu atveju būtų atitekusios valstybei, atsisakymas yra valstybės išteklių perdavimas. Jeigu valdžios institucijos tiekia prekes ar teikia paslaugas mažesnėmis nei rinkos kainomis, tai reiškia, kad yra atsisakoma valstybinės išteklių (taip pat suteikiamas pranašumas).

| (154) | Todėl Komisija mano, kad sudarydama sąlygas įmonei CAMED naudotis sausaisiais dokais žemesniais nei rinkos įkainiais, PAN atsisakė valstybės išteklių. |
| --- | --- |

(154)

Todėl Komisija mano, kad sudarydama sąlygas įmonei CAMED naudotis sausaisiais dokais žemesniais nei rinkos įkainiais, PAN atsisakė valstybės išteklių.

5.2.2.   Atrankumas

Atrankumas

| (155) | Priemonė laikoma valstybės pagalba, jeigu ji yra speciali arba atrankioji tuo, kad ja remiamos tik tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba. Italija teigia, kad priemonės yra bendro kompleksinio pobūdžio, nes pagal viešąjį modelį, pagal kurį Italijos įstatymų leidėjas organizuoja uostų sektorių, visos įmonės (ne tik CAMED), veikiančios uosto teritorijoje visuose Italijos uostuose (ne tik Neapolyje) ir visuose ūkio sektoriuose (ne tik laivų statybos), gauna „naudos“ iš „pagalbos“, kuri yra tapati įmonės CAMED tariamai gautai pagalbai. Komisija nesutinka su tokiu vertinimu dėl toliau nurodytų priežasčių. |
| --- | --- |

(155)

Priemonė laikoma valstybės pagalba, jeigu ji yra speciali arba atrankioji tuo, kad ja remiamos tik tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba. Italija teigia, kad priemonės yra bendro kompleksinio pobūdžio, nes pagal viešąjį modelį, pagal kurį Italijos įstatymų leidėjas organizuoja uostų sektorių, visos įmonės (ne tik CAMED), veikiančios uosto teritorijoje visuose Italijos uostuose (ne tik Neapolyje) ir visuose ūkio sektoriuose (ne tik laivų statybos), gauna „naudos“ iš „pagalbos“, kuri yra tapati įmonės CAMED tariamai gautai pagalbai. Komisija nesutinka su tokiu vertinimu dėl toliau nurodytų priežasčių.

| (156) | Pirma, kadangi koncesijos sutartis buvo pasirašyta konkrečiai su įmone CAMED, manytina, kad pranašumas buvo suteiktas CAMED atrankiniu būdu. Atskirų pagalbos priemonių teikiamas ekonominis pranašumas lemia prielaidą, kad priemonė yra atrankioji (57). Antra, bet kuriuo atveju priemonės yra atrankiosios, nes jos suteikia pranašumą įmonei CAMED kitų įmonių, esančių panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje, atžvilgiu. Kaip matyti iš šio sprendimo 5.2.3 skirsnio, įmonė CAMED gali eksploatuoti laivų statybos ir remonto įrenginius Neapolio uoste padengdama tik nedidelę jų sąnaudų dalį. Priešingai, kitos laivų statyklos (kitose uostuose ar už uosto ribų), kurios valdo valstybei nepriklausančius įrenginius ir todėl joms nėra taikomas Ministro dekretas Nr. 595/1995, iš esmės turi pačios padengti visas laivų statybos ir laivų remonto įrenginių, kuriuos eksploatuoja teikdamos šias paslaugas, įrengimo sąnaudas. Galiausiai Komisija pažymi, kad priemonės yra atrankiosios ir todėl, kad jos yra palankios laivų statybos ir remonto įrenginių operatoriui, palyginti su kitų ūkio sektorių gamybos ar remonto įrenginių operatoriais. Pastarieji yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje, nes ekonominę veiklą taip pat vykdo eksploatuojamų gamybos ar remonto įrenginių pagrindu. Tačiau, kitaip nei įmonė CAMED, jie turi vykdyti ekonominę veiklą nesinaudodami nepagrįstai mažomis savo įrenginių nuomos kainomis. |
| --- | --- |

(156)

Pirma, kadangi koncesijos sutartis buvo pasirašyta konkrečiai su įmone CAMED, manytina, kad pranašumas buvo suteiktas CAMED atrankiniu būdu. Atskirų pagalbos priemonių teikiamas ekonominis pranašumas lemia prielaidą, kad priemonė yra atrankioji (57). Antra, bet kuriuo atveju priemonės yra atrankiosios, nes jos suteikia pranašumą įmonei CAMED kitų įmonių, esančių panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje, atžvilgiu. Kaip matyti iš šio sprendimo 5.2.3 skirsnio, įmonė CAMED gali eksploatuoti laivų statybos ir remonto įrenginius Neapolio uoste padengdama tik nedidelę jų sąnaudų dalį. Priešingai, kitos laivų statyklos (kitose uostuose ar už uosto ribų), kurios valdo valstybei nepriklausančius įrenginius ir todėl joms nėra taikomas Ministro dekretas Nr. 595/1995, iš esmės turi pačios padengti visas laivų statybos ir laivų remonto įrenginių, kuriuos eksploatuoja teikdamos šias paslaugas, įrengimo sąnaudas. Galiausiai Komisija pažymi, kad priemonės yra atrankiosios ir todėl, kad jos yra palankios laivų statybos ir remonto įrenginių operatoriui, palyginti su kitų ūkio sektorių gamybos ar remonto įrenginių operatoriais. Pastarieji yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje, nes ekonominę veiklą taip pat vykdo eksploatuojamų gamybos ar remonto įrenginių pagrindu. Tačiau, kitaip nei įmonė CAMED, jie turi vykdyti ekonominę veiklą nesinaudodami nepagrįstai mažomis savo įrenginių nuomos kainomis.

57

5.2.3.   Ekonominis pranašumas

Ekonominis pranašumas

| (157) | Dėl įmonės CAMED Komisija pažymi, kad koncesijos sutartis buvo sudaryta ne atviro konkurso būdu, o taikant kitokią procedūrą, pagal kurią kiti veiklos vykdytojai galėjo pateikti pastabas dėl atskiros koncesijos paraiškos arba jai alternatyvius pasiūlymus (tam tikra prieštaravimo procedūra, žr. 15 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(157)

Dėl įmonės CAMED Komisija pažymi, kad koncesijos sutartis buvo sudaryta ne atviro konkurso būdu, o taikant kitokią procedūrą, pagal kurią kiti veiklos vykdytojai galėjo pateikti pastabas dėl atskiros koncesijos paraiškos arba jai alternatyvius pasiūlymus (tam tikra prieštaravimo procedūra, žr. 15 konstatuojamąją dalį).

| (158) | Komisija taip pat pažymi, kad įmonės CAMED mokamas mokestis pagal 2004 m. koncesijos sutartį neatitinka rinkoje taikomų mokesčių. Žemės naudojimo mokestis, kurį įmonė CAMED mokėjo PAN, yra apskaičiuojamas remiantis nustatytais teisiniais kriterijais ir vidutiniškai sudaro apie 140 201,29 EUR per metus, o per 30 metų trukmės koncesijos laikotarpį sudarytų maždaug 4,2 mln. EUR. (58) Šis mokestis nustatomas remiantis 1995 m. lapkričio 15 d. dekretu Nr. 595 ir atsižvelgiant į valstybės teritorijos, kuriai taikoma koncesija, kvadratinių metrų skaičių, padaugintą iš vieneto kainos eurais, ir yra kasmet didinamas taikant procentinės išraiškos koeficientą. Vieneto kaina eurais skiriasi priklausomai nuo veiklos, kuriai taikoma koncesija. Viena iš minėtame dekrete nurodytų veiklos ryšių yra „laivų statyklų veikla“ (t. y. laivų remontas/pertvarkymas). Tačiau tame dekrete sausųjų dokų valdymas, kuris taip pat buvo pavestas įmonei CAMED koncesijos pagrindu, nenurodytas. |
| --- | --- |

(158)

Komisija taip pat pažymi, kad įmonės CAMED mokamas mokestis pagal 2004 m. koncesijos sutartį neatitinka rinkoje taikomų mokesčių. Žemės naudojimo mokestis, kurį įmonė CAMED mokėjo PAN, yra apskaičiuojamas remiantis nustatytais teisiniais kriterijais ir vidutiniškai sudaro apie 140 201,29 EUR per metus, o per 30 metų trukmės koncesijos laikotarpį sudarytų maždaug 4,2 mln. EUR. (58) Šis mokestis nustatomas remiantis 1995 m. lapkričio 15 d. dekretu Nr. 595 ir atsižvelgiant į valstybės teritorijos, kuriai taikoma koncesija, kvadratinių metrų skaičių, padaugintą iš vieneto kainos eurais, ir yra kasmet didinamas taikant procentinės išraiškos koeficientą. Vieneto kaina eurais skiriasi priklausomai nuo veiklos, kuriai taikoma koncesija. Viena iš minėtame dekrete nurodytų veiklos ryšių yra „laivų statyklų veikla“ (t. y. laivų remontas/pertvarkymas). Tačiau tame dekrete sausųjų dokų valdymas, kuris taip pat buvo pavestas įmonei CAMED koncesijos pagrindu, nenurodytas.

58

| (159) | Komisija laikosi nuomonės, kad pagal pirmiau nurodytą metodą nustatytas mokestis yra tik atlygis už valstybei nuosavybės teise priklausančio turto naudojimą ir jį nustatant neatsižvelgiama į faktinį koncesijos dalyką ir jos ekonominę vertę. Nustatant mokestį neatsižvelgiama į tai, kad pagal koncesiją leidžiama įmonei CAMED ne tik vykdyti laivų remonto veiklą, bet ir būti vieninteliu valstybei nuosavybės teise priklausančių sausųjų dokų valdytoju. Tai leidžia įmonei CAMED imti mokestį iš kitų uosto operatorių, norinčių šiuose dokuose atlikti remonto darbus (59). |
| --- | --- |

(159)

Komisija laikosi nuomonės, kad pagal pirmiau nurodytą metodą nustatytas mokestis yra tik atlygis už valstybei nuosavybės teise priklausančio turto naudojimą ir jį nustatant neatsižvelgiama į faktinį koncesijos dalyką ir jos ekonominę vertę. Nustatant mokestį neatsižvelgiama į tai, kad pagal koncesiją leidžiama įmonei CAMED ne tik vykdyti laivų remonto veiklą, bet ir būti vieninteliu valstybei nuosavybės teise priklausančių sausųjų dokų valdytoju. Tai leidžia įmonei CAMED imti mokestį iš kitų uosto operatorių, norinčių šiuose dokuose atlikti remonto darbus (59).

59

| (160) | Be to, Komisija pažymi, kad pagal 2004 m. koncesijos sutartį įmonė CAMED įsipareigojo investuoti 24 610 420 EUR. Italijos valdžios institucijų ir įmonės CAMED teigimu, pagal CAMED investicijų programą iš tikrųjų numatyta investuoti 42 541 495 mln. EUR (žr. 80 ir 100 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(160)

Be to, Komisija pažymi, kad pagal 2004 m. koncesijos sutartį įmonė CAMED įsipareigojo investuoti 24 610 420 EUR. Italijos valdžios institucijų ir įmonės CAMED teigimu, pagal CAMED investicijų programą iš tikrųjų numatyta investuoti 42 541 495 mln. EUR (žr. 80 ir 100 konstatuojamąsias dalis).

| (161) | Komisija daro išvadą, kad įmonė CAMED, kaip sausųjų dokų valdytojas ir operatorius (t. y. laivų remonto paslaugų teikėjas), būtų atsakinga už visas renovavimo darbų išlaidas. Kita vertus, jeigu jai būtų leista disponuoti renovuotais įrenginiais, įmonė CAMED turėtų mokėti (koncesijos) mokestį, kuris atspindėtų bent jau Italijos valstybės ir PAN investicijų į renovaciją vertę. Taip yra todėl, kad CAMED naudojasi subsidijuojama infrastruktūra per visą jos eksploatavimo laikotarpį, todėl koncesijos laikotarpio pabaigoje valstybei liks tik ribota likutinė vertė. |
| --- | --- |

(161)

Komisija daro išvadą, kad įmonė CAMED, kaip sausųjų dokų valdytojas ir operatorius (t. y. laivų remonto paslaugų teikėjas), būtų atsakinga už visas renovavimo darbų išlaidas. Kita vertus, jeigu jai būtų leista disponuoti renovuotais įrenginiais, įmonė CAMED turėtų mokėti (koncesijos) mokestį, kuris atspindėtų bent jau Italijos valstybės ir PAN investicijų į renovaciją vertę. Taip yra todėl, kad CAMED naudojasi subsidijuojama infrastruktūra per visą jos eksploatavimo laikotarpį, todėl koncesijos laikotarpio pabaigoje valstybei liks tik ribota likutinė vertė.

| (162) | Komisija pažymi, kad tik dalis įmonės CAMED investicijų yra susijusi su sausųjų dokų renovacija (žr. 100 konstatuojamąją dalį). Likusi (didžioji) investicijų dalis yra tiesiogiai skiriama kasdieniam įrenginių eksploatavimui ir valdymui, už kuriuos įmonė CAMED būtų atsakinga bet kuriuo atveju. |
| --- | --- |

(162)

Komisija pažymi, kad tik dalis įmonės CAMED investicijų yra susijusi su sausųjų dokų renovacija (žr. 100 konstatuojamąją dalį). Likusi (didžioji) investicijų dalis yra tiesiogiai skiriama kasdieniam įrenginių eksploatavimui ir valdymui, už kuriuos įmonė CAMED būtų atsakinga bet kuriuo atveju.

| (163) | Todėl 42 mln. EUR dydžio suma, kurią CAMED investavo savo naudai (t. y. padengė išlaidas, kurias ji vis tiek būtų turėjusi padengti), yra papildomos privačios investicijos, papildančios visas 2 lentelėje nurodytas valstybės intervencijas, ir negali būti laikomos rinkos koncesijos mokesčio dalimi. Šios sumos dalis (11,1 mln. EUR), kurią CAMED investavo į dokus (žr. 15 konstatuojamąją dalį), taip pat negali būti laikoma nuosavų lėšų įnašu, nes koncesijos sutarties pabaigoje dėl viso turto amortizacijos PAN neliks jokios vertės (arba ji bus labai maža). |
| --- | --- |

(163)

Todėl 42 mln. EUR dydžio suma, kurią CAMED investavo savo naudai (t. y. padengė išlaidas, kurias ji vis tiek būtų turėjusi padengti), yra papildomos privačios investicijos, papildančios visas 2 lentelėje nurodytas valstybės intervencijas, ir negali būti laikomos rinkos koncesijos mokesčio dalimi. Šios sumos dalis (11,1 mln. EUR), kurią CAMED investavo į dokus (žr. 15 konstatuojamąją dalį), taip pat negali būti laikoma nuosavų lėšų įnašu, nes koncesijos sutarties pabaigoje dėl viso turto amortizacijos PAN neliks jokios vertės (arba ji bus labai maža).

| (164) | Be to, kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Komisija abejojo, ar pagal koncesijos sutartį įmonei CAMED buvo nustatyti viešųjų paslaugų įsipareigojimai. Iki sprendimo pradėti procedūrą priėmimo Italija teigė, kad įmonė CAMED sausuosius dokus naudoja tam, kad galėtų teikti VESP, todėl bet kokios investicijos, reikalingos šiai paslaugai teikti, yra kompensacija už šią paslaugą. |
| --- | --- |

(164)

Be to, kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Komisija abejojo, ar pagal koncesijos sutartį įmonei CAMED buvo nustatyti viešųjų paslaugų įsipareigojimai. Iki sprendimo pradėti procedūrą priėmimo Italija teigė, kad įmonė CAMED sausuosius dokus naudoja tam, kad galėtų teikti VESP, todėl bet kokios investicijos, reikalingos šiai paslaugai teikti, yra kompensacija už šią paslaugą.

| (165) | Nors priėmus sprendimą pradėti procedūrą Italija nebeteigė, kad įmonei CAMED buvo nustatytas viešųjų paslaugų įsipareigojimas, Komisija, siekdama išsamumo, tolesnėse konstatuojamosiose dalyse vertina, ar įmonei CAMED skirtos priemonės atitinka visas keturias Altmark sąlygas. |
| --- | --- |

(165)

Nors priėmus sprendimą pradėti procedūrą Italija nebeteigė, kad įmonei CAMED buvo nustatytas viešųjų paslaugų įsipareigojimas, Komisija, siekdama išsamumo, tolesnėse konstatuojamosiose dalyse vertina, ar įmonei CAMED skirtos priemonės atitinka visas keturias Altmark sąlygas.

Altmark

| (166) | Vertinant pirmąją Altmark sąlygą, 129 konstatuojamojoje dalyje nurodyti minimalūs kriterijai nėra įvykdyti. Įmonei CAMED tariamai pavestų viešųjų paslaugų įsipareigojimų pobūdis ir apimtis nėra aiškiai apibrėžti. Koncesijos sutartyje šis įsipareigojimas pateikiamas tik kaip nuoroda į 1994 m. lapkričio 14 d. ministro dekreto 1 straipsnio g punkto bendro pobūdžio formuluotę. Todėl, nors būtų galima teigti, kad įsipareigojimo trukmė yra apibrėžta nustatant 30 metų koncesijos sutarties trukmę, dėl šio sprendimo 130 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių tariamų viešųjų paslaugų įsipareigojimų pobūdis ir apimtis nėra aiškiai apibrėžti. |
| --- | --- |

(166)

Vertinant pirmąją Altmark sąlygą, 129 konstatuojamojoje dalyje nurodyti minimalūs kriterijai nėra įvykdyti. Įmonei CAMED tariamai pavestų viešųjų paslaugų įsipareigojimų pobūdis ir apimtis nėra aiškiai apibrėžti. Koncesijos sutartyje šis įsipareigojimas pateikiamas tik kaip nuoroda į 1994 m. lapkričio 14 d. ministro dekreto 1 straipsnio g punkto bendro pobūdžio formuluotę. Todėl, nors būtų galima teigti, kad įsipareigojimo trukmė yra apibrėžta nustatant 30 metų koncesijos sutarties trukmę, dėl šio sprendimo 130 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių tariamų viešųjų paslaugų įsipareigojimų pobūdis ir apimtis nėra aiškiai apibrėžti.

Altmark

| (167) | Bet kuriuo atveju vertindama, ar tariami viešųjų paslaugų įsipareigojimai gali būti priskirti VESP, Komisija nemano, kad įmonė CAMED privalo vykdyti įsipareigojimus, kurie gali būti apibrėžti kaip viešųjų paslaugų įsipareigojimai. Iš tiesų paslaugą (sausųjų dokų valdymą) jau teikia ir gali tinkamai teikti kitos įmonės, veikiančios įprastomis rinkos sąlygomis. Paslaugai nebūdingos jokios ypatingos savybės, palyginti su privačių laivų remonto paslaugų savininkų ir tokių įrenginių valdytojų paslaugų savybėmis, ir ja nesprendžiamas rinkos nepakankamumas. Italijos valdžios institucijos nepateikė įrodymų, kad įmonė CAMED vykdo veiklą, kuri rinkoje nėra vykdoma panašiomis kainų, kokybės, tęstinumo ir galimybės naudotis paslauga sąlygomis. Be to, subsidijuojamomis priemonėmis nesuteikiama jokios bendros naudos visuomenei ir tiesiog teikiama paslauga laivų savininkams Neapolio teritorijoje (60). |
| --- | --- |

(167)

Bet kuriuo atveju vertindama, ar tariami viešųjų paslaugų įsipareigojimai gali būti priskirti VESP, Komisija nemano, kad įmonė CAMED privalo vykdyti įsipareigojimus, kurie gali būti apibrėžti kaip viešųjų paslaugų įsipareigojimai. Iš tiesų paslaugą (sausųjų dokų valdymą) jau teikia ir gali tinkamai teikti kitos įmonės, veikiančios įprastomis rinkos sąlygomis. Paslaugai nebūdingos jokios ypatingos savybės, palyginti su privačių laivų remonto paslaugų savininkų ir tokių įrenginių valdytojų paslaugų savybėmis, ir ja nesprendžiamas rinkos nepakankamumas. Italijos valdžios institucijos nepateikė įrodymų, kad įmonė CAMED vykdo veiklą, kuri rinkoje nėra vykdoma panašiomis kainų, kokybės, tęstinumo ir galimybės naudotis paslauga sąlygomis. Be to, subsidijuojamomis priemonėmis nesuteikiama jokios bendros naudos visuomenei ir tiesiog teikiama paslauga laivų savininkams Neapolio teritorijoje (60).

60

| (168) | Vertinant antrąją Altmark sąlygą, 2004 m. koncesijos sutartyje nėra aiškaus objektyviai ir skaidriai nustatyto kiekybinio įvertinimo ar kriterijų, pagal kuriuos būtų galima apskaičiuoti kompensacijos, kurią PAN turėtų sumokėti įmonei CAMED už įsipareigojimą sudaryti sąlygas kitoms laivų remonto įmonėms naudotis sausaisiais dokais, dydį. 2004 m. koncesijos sutartyje nenustatyta jokio aiškaus ryšio tarp šio įsipareigojimo ir PAN įsipareigojimo atlikti atitinkamas intervencijas. Be to, 2004 m. koncesijos sutartyje aiškiai nenurodytas įmonės CAMED tariamai patirtas veiklos nuostolis ar intervencijų dydis. |
| --- | --- |

(168)

Vertinant antrąją Altmark sąlygą, 2004 m. koncesijos sutartyje nėra aiškaus objektyviai ir skaidriai nustatyto kiekybinio įvertinimo ar kriterijų, pagal kuriuos būtų galima apskaičiuoti kompensacijos, kurią PAN turėtų sumokėti įmonei CAMED už įsipareigojimą sudaryti sąlygas kitoms laivų remonto įmonėms naudotis sausaisiais dokais, dydį. 2004 m. koncesijos sutartyje nenustatyta jokio aiškaus ryšio tarp šio įsipareigojimo ir PAN įsipareigojimo atlikti atitinkamas intervencijas. Be to, 2004 m. koncesijos sutartyje aiškiai nenurodytas įmonės CAMED tariamai patirtas veiklos nuostolis ar intervencijų dydis.

Altmark

| (169) | Komisija taip pat pažymi, kad intervencijų finansavimas, skiriamas kaip kompensacija įmonei CAMED už įsipareigojimą leisti naudotis sausaisiais dokais, negali paneigti per didelės kompensacijos rizikos, kaip reikalaujama taikant trečiąjį Altmark kriterijų. Iš tiesų nesant tariamo veiklos nuostolio, tariamai patiriamo vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus, apskaičiavimo ar įverčio, neįmanoma patikrinti, ar intervencijoms skiriama investicijų suma atitinka tokį veiklos nuostolį, atsižvelgiant į pagrįstą pelną. |
| --- | --- |

(169)

Komisija taip pat pažymi, kad intervencijų finansavimas, skiriamas kaip kompensacija įmonei CAMED už įsipareigojimą leisti naudotis sausaisiais dokais, negali paneigti per didelės kompensacijos rizikos, kaip reikalaujama taikant trečiąjį Altmark kriterijų. Iš tiesų nesant tariamo veiklos nuostolio, tariamai patiriamo vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus, apskaičiavimo ar įverčio, neįmanoma patikrinti, ar intervencijoms skiriama investicijų suma atitinka tokį veiklos nuostolį, atsižvelgiant į pagrįstą pelną.

Altmark

| (170) | Dėl ketvirtosios Altmark sąlygos žemės koncesija buvo suteikta įmonei CAMED be viešųjų pirkimų procedūros, o Italija nepateikė reikiamos informacijos, kad būtų galima įvertinti, ar intervencijoms skiriama investicijų suma atitinka tipinės, gerai valdomos įmonės, kuri sudaro galimybę bet kuriai laivų remonto įmonei naudotis sausaisiais dokais, sąnaudų lygį. |
| --- | --- |

(170)

Dėl ketvirtosios Altmark sąlygos žemės koncesija buvo suteikta įmonei CAMED be viešųjų pirkimų procedūros, o Italija nepateikė reikiamos informacijos, kad būtų galima įvertinti, ar intervencijoms skiriama investicijų suma atitinka tipinės, gerai valdomos įmonės, kuri sudaro galimybę bet kuriai laivų remonto įmonei naudotis sausaisiais dokais, sąnaudų lygį.

Altmark

| (171) | Todėl Komisija mano, kad šios keturios sąlygos nėra kartu vykdomos, taigi nagrinėjamomis priemonėmis suteikiamas ekonominis pranašumas įmonei CAMED. |
| --- | --- |

(171)

Todėl Komisija mano, kad šios keturios sąlygos nėra kartu vykdomos, taigi nagrinėjamomis priemonėmis suteikiamas ekonominis pranašumas įmonei CAMED.

5.2.4.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (172) | Laivų remontas yra ekonominė veikla, vykdoma konkurencingame sektoriuje, kuriame prekyba vykdoma Sąjungos lygmeniu. Todėl bet kuriuo įmonei CAMED suteiktu pranašumu gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis Sąjungos vidaus prekybai. |
| --- | --- |

(172)

Laivų remontas yra ekonominė veikla, vykdoma konkurencingame sektoriuje, kuriame prekyba vykdoma Sąjungos lygmeniu. Todėl bet kuriuo įmonei CAMED suteiktu pranašumu gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis Sąjungos vidaus prekybai.

5.2.5.   Priemonių priskyrimas esamai pagalbai

Priemonių priskyrimas esamai pagalbai

| (173) | Dėl šio sprendimo 5.1.7 skirsnyje analizuojamų priežasčių, susijusių su PAN, Komisija taip pat mano, kad įmonei CAMED skirtos priemonės negali būti laikomos esama pagalba. |
| --- | --- |

(173)

Dėl šio sprendimo 5.1.7 skirsnyje analizuojamų priežasčių, susijusių su PAN, Komisija taip pat mano, kad įmonei CAMED skirtos priemonės negali būti laikomos esama pagalba.

5.3.   Suderinamumas

Suderinamumas

| (174) | Komisija mano, kad sausieji dokai yra ne transporto infrastruktūra, o laivų statyklų gamybos įrenginiai, nes jie naudojami ne transporto reikmėms, o laivų statybai arba remontui. Todėl Komisija mano, kad priemonės negali būti vertinamos tiesiogiai pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą kaip investicinė pagalba transporto infrastruktūrai, kaip teigia Italijos valdžios institucijos (žr. 86 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(174)

Komisija mano, kad sausieji dokai yra ne transporto infrastruktūra, o laivų statyklų gamybos įrenginiai, nes jie naudojami ne transporto reikmėms, o laivų statybai arba remontui. Todėl Komisija mano, kad priemonės negali būti vertinamos tiesiogiai pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą kaip investicinė pagalba transporto infrastruktūrai, kaip teigia Italijos valdžios institucijos (žr. 86 konstatuojamąją dalį).

| (175) | Komisija taip pat mano, kad pagalba negali būti vertinama remiantis SESV 107 straipsnio 2 dalies b punktu, susijusiu su pagalba gaivalinių nelaimių ar ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti. Komisija pažymi, kad pagalba pagal minėtą straipsnį gali būti laikoma suderinama tik tuo atveju, jeigu yra vykdomos labai griežtos sąlygos, be kita ko, kad pagalba kompensuojama tik žala, kurią tiesiogiai sukėlė nagrinėjamas įvykis, ir dėl to neskiriama per didelė kompensacija; tai nebuvo įrodyta šioje byloje (61). |
| --- | --- |

(175)

Komisija taip pat mano, kad pagalba negali būti vertinama remiantis SESV 107 straipsnio 2 dalies b punktu, susijusiu su pagalba gaivalinių nelaimių ar ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti. Komisija pažymi, kad pagalba pagal minėtą straipsnį gali būti laikoma suderinama tik tuo atveju, jeigu yra vykdomos labai griežtos sąlygos, be kita ko, kad pagalba kompensuojama tik žala, kurią tiesiogiai sukėlė nagrinėjamas įvykis, ir dėl to neskiriama per didelė kompensacija; tai nebuvo įrodyta šioje byloje (61).

61

| (176) | Todėl Komisija mano, kad PAN ir CAMED skirtų priemonių suderinamumo tyrimas pirmiausia turėtų būti atliekamas pagal Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos bendrosios nuostatos dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma“ (toliau – 2011 m. VESP sistema) (62). |
| --- | --- |

(176)

Todėl Komisija mano, kad PAN ir CAMED skirtų priemonių suderinamumo tyrimas pirmiausia turėtų būti atliekamas pagal Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos bendrosios nuostatos dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma“ (toliau – 2011 m. VESP sistema) (62).

62

| (177) | Jeigu nesilaikoma 2011 m. VESP sistemoje nustatytų suderinamumo sąlygų, Komisija laikosi nuomonės, kad PAN ir CAMED skirtų priemonių suderinamumo tyrimas taip pat galėtų būti vykdomas pagal valstybės pagalbos taisykles, taikomas laivų statybos sektoriui kiekvienos priemonės skyrimo metu. |
| --- | --- |

(177)

Jeigu nesilaikoma 2011 m. VESP sistemoje nustatytų suderinamumo sąlygų, Komisija laikosi nuomonės, kad PAN ir CAMED skirtų priemonių suderinamumo tyrimas taip pat galėtų būti vykdomas pagal valstybės pagalbos taisykles, taikomas laivų statybos sektoriui kiekvienos priemonės skyrimo metu.

| (178) | Komisija mano, kad, kitaip, nei tvirtina Italija, atskirų pagalbos priemonių skyrimo PAN diena nėra Įstatymo Nr. 413/1998 įsigaliojimo diena (žr. 85 konstatuojamąją dalį). Šis įstatymas yra pernelyg bendro pobūdžio ir negali suteikti gavėjui juridinės teisės gauti pagalbą, nes jame nenurodyti konkretūs gavėjai ar pagalbos dydis (63). Komisija mano, kad teisė gauti nagrinėjamą pagalbą atsiranda dėl 1999 m. gruodžio 27 d. ministro dekreto, priimto pagal bendrąją sistemą, nustatytą Įstatyme Nr. 413/1998, aiškinamame kartu su 2001 m. gegužės 2 d. ministro dekretu: jie yra galiojantys priemonės įgyvendinimo aktai, kaip reikalaujama pagal Įstatymą Nr. 413/1998. |
| --- | --- |

(178)

Komisija mano, kad, kitaip, nei tvirtina Italija, atskirų pagalbos priemonių skyrimo PAN diena nėra Įstatymo Nr. 413/1998 įsigaliojimo diena (žr. 85 konstatuojamąją dalį). Šis įstatymas yra pernelyg bendro pobūdžio ir negali suteikti gavėjui juridinės teisės gauti pagalbą, nes jame nenurodyti konkretūs gavėjai ar pagalbos dydis (63). Komisija mano, kad teisė gauti nagrinėjamą pagalbą atsiranda dėl 1999 m. gruodžio 27 d. ministro dekreto, priimto pagal bendrąją sistemą, nustatytą Įstatyme Nr. 413/1998, aiškinamame kartu su 2001 m. gegužės 2 d. ministro dekretu: jie yra galiojantys priemonės įgyvendinimo aktai, kaip reikalaujama pagal Įstatymą Nr. 413/1998.

63

| (179) | Remiantis Įstatymo Nr. 413/1998 9 straipsniu, 1999 m. spalio 27 d. ministro dekreto 1 straipsnyje numatyta atitinkamų uostų direkcijų prašymu pagrindu sudaryti infrastruktūros darbų programą, skirtą uostų plėtrai, modernizavimui ir pertvarkymui bei išteklių paskirstymui, kuri būtų pateikta jo priede. Remiantis šiuo priedu, ministerija turėjo skirti PAN 51,403 mln. EUR (99,53 mlrd. Italijos lirų) investicijoms į darbus Neapolio uosto sausuosiuose dokuose. Visų investicijų į uosto infrastruktūrą suma 2001–2017 m. buvo nustatyta 2001 m. gegužės 2 d. ministro dekreto, taip pat priimto pagal Įstatymą Nr. 413/1998, priede. Šiame dekrete nustatyta, kad PAN gali būti skirta ne daugiau kaip 102 mln. EUR (197,5 mlrd. Italijos lirų). Šiais dekretais, be kita ko, buvo numatyta, kad ministerija gali grąžinti PAN paskolas už uosto infrastruktūros projektus, nurodytus ministro dekretų priede, įskaitant tuos, kurie susiję su nagrinėjamais sausaisiais dokais. Šios investicijos jau buvo numatytos sudarant 2004 m. koncesijos sutartį su įmone CAMED, pačioje koncesijos sutartyje yra minimos šios investicijos, kurios jau nurodytos 2001 m. susitarime. Atitinkamai PAN ir CAMED skirtai pagalbai laivų statybai (regioninė pagalba investicijoms į esamų įrenginių modernizavimą ar atnaujinimą siekiant pagerinti esamų įrenginių našumą) galėtų būti taikomas toks suderinamumo pagrindas:






  1) | Reglamentas (EB) Nr. 1540/98, kuris galiojo nuo 1999 m. sausio 1 d. iki 2003 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- | --- |

(179)

Remiantis Įstatymo Nr. 413/1998 9 straipsniu, 1999 m. spalio 27 d. ministro dekreto 1 straipsnyje numatyta atitinkamų uostų direkcijų prašymu pagrindu sudaryti infrastruktūros darbų programą, skirtą uostų plėtrai, modernizavimui ir pertvarkymui bei išteklių paskirstymui, kuri būtų pateikta jo priede. Remiantis šiuo priedu, ministerija turėjo skirti PAN 51,403 mln. EUR (99,53 mlrd. Italijos lirų) investicijoms į darbus Neapolio uosto sausuosiuose dokuose. Visų investicijų į uosto infrastruktūrą suma 2001–2017 m. buvo nustatyta 2001 m. gegužės 2 d. ministro dekreto, taip pat priimto pagal Įstatymą Nr. 413/1998, priede. Šiame dekrete nustatyta, kad PAN gali būti skirta ne daugiau kaip 102 mln. EUR (197,5 mlrd. Italijos lirų). Šiais dekretais, be kita ko, buvo numatyta, kad ministerija gali grąžinti PAN paskolas už uosto infrastruktūros projektus, nurodytus ministro dekretų priede, įskaitant tuos, kurie susiję su nagrinėjamais sausaisiais dokais. Šios investicijos jau buvo numatytos sudarant 2004 m. koncesijos sutartį su įmone CAMED, pačioje koncesijos sutartyje yra minimos šios investicijos, kurios jau nurodytos 2001 m. susitarime. Atitinkamai PAN ir CAMED skirtai pagalbai laivų statybai (regioninė pagalba investicijoms į esamų įrenginių modernizavimą ar atnaujinimą siekiant pagerinti esamų įrenginių našumą) galėtų būti taikomas toks suderinamumo pagrindas:

1)

Reglamentas (EB) Nr. 1540/98, kuris galiojo nuo 1999 m. sausio 1 d. iki 2003 m. gruodžio 31 d.;

| 2) | 2004 m. valstybės pagalbos laivų statybai sistema, kuri iš pradžių buvo taikoma nuo 2004 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d., o vėliau du kartus pratęsta iki 2008 m. gruodžio 31 d. ir 2011 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

2)

2004 m. valstybės pagalbos laivų statybai sistema, kuri iš pradžių buvo taikoma nuo 2004 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d., o vėliau du kartus pratęsta iki 2008 m. gruodžio 31 d. ir 2011 m. gruodžio 31 d.;

| 3) | 2011 m. valstybės pagalbos laivų statybai sistema, kuri buvo taikoma po 2011 m. gruodžio 31 d. suteiktai pagalbai, apie kurią nebuvo pranešta. Šios sistemos taikymas pratęstas iki 2014 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

3)

2011 m. valstybės pagalbos laivų statybai sistema, kuri buvo taikoma po 2011 m. gruodžio 31 d. suteiktai pagalbai, apie kurią nebuvo pranešta. Šios sistemos taikymas pratęstas iki 2014 m. birželio 30 d.;

| 4) | 2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gairės, taikomos nuo 2014 m. liepos 1 d. |
| --- | --- |

4)

2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gairės, taikomos nuo 2014 m. liepos 1 d.

| (180) | Italija tvirtino, kad nurodytas pagalbos laivų statybai suderinamumo pagrindas neturėtų būti taikomas, o suderinamumas turėtų būti vertinamas tiesiogiai remiantis SESV 107 straipsniu ir atsižvelgiant į kitas valstybės pagalbos sektoriuje priimtų antrinės teisės aktų nuostatas (64). Italija minėjo Antrojo pasaulinio karo bombardavimus, žemės drebėjimus, remiamo regiono ekonomikos plėtrą ir uosto infrastruktūros modernizavimą ir plėtrą. |
| --- | --- |

(180)

Italija tvirtino, kad nurodytas pagalbos laivų statybai suderinamumo pagrindas neturėtų būti taikomas, o suderinamumas turėtų būti vertinamas tiesiogiai remiantis SESV 107 straipsniu ir atsižvelgiant į kitas valstybės pagalbos sektoriuje priimtų antrinės teisės aktų nuostatas (64). Italija minėjo Antrojo pasaulinio karo bombardavimus, žemės drebėjimus, remiamo regiono ekonomikos plėtrą ir uosto infrastruktūros modernizavimą ir plėtrą.

64

| (181) | Pagal teismų praktiką valstybė narė turi įrodyti, kad nacionalinės priemonės aplinkybės skiriasi nuo atitinkamose gairėse numatytų aplinkybių ir todėl Komisija turėtų tiesiogiai įvertinti priemonę pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį (65). Tiek, kiek Italija teigia, kad Antrojo pasaulinio karo bombardavimas ir žemės drebėjimai yra pagrindas nukrypti nuo pirmiau minėtų gairių, Komisija jau paaiškino 175 konstatuojamojoje dalyje, kodėl nagrinėjamos priemonės bet kuriuo atveju neatitinka SESV 107 straipsnio 2 dalies b punkto sąlygų. Dėl argumento, susijusio su uosto infrastruktūros modernizavimu ir plėtojimu, kaip pagrindu vertinant priemones tiesiogiai pagal Sutartį, Komisija taip pat paaiškino 174 konstatuojamojoje dalyje, kad sausieji dokai nėra transporto infrastruktūra, todėl jie negali būti vertinami tiesiogiai pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Galiausiai dėl Italijos argumento dėl atitinkamo remiamo regiono ekonomikos vystymosi, Komisija pažymi, kad tokia pagalba nebūtų vertinama pagal regioninės pagalbos gaires, taikomas tuo metu, kai buvo skirtos nagrinėjamos priemonės, nes pagalba laivų statybai buvo reglamentuojama pagal sektorines taisykles, kaip nurodyta 176 konstatuojamojoje dalyje; ši aplinkybė yra aiškiai patvirtinta kiekvienose iš regioninės pagalbos gairių, kurios buvo taikomos pagalbos suteikimo metu (66). Taip pat natūralu, kad pagalba laivų statybai vertinama pagal konkrečias sektorines taisykles, susijusias su laivų statyba, o ne remiantis bendresnėmis regioninės pagalbos taisyklėmis, nes tik sektorinės gairės gali apimti konkrečias sektoriaus savybes, ir todėl pagal jas galima geriausiai siekti bendrojo tikslo, dėl kurio skiriama pagalba. |
| --- | --- |

(181)

Pagal teismų praktiką valstybė narė turi įrodyti, kad nacionalinės priemonės aplinkybės skiriasi nuo atitinkamose gairėse numatytų aplinkybių ir todėl Komisija turėtų tiesiogiai įvertinti priemonę pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį (65). Tiek, kiek Italija teigia, kad Antrojo pasaulinio karo bombardavimas ir žemės drebėjimai yra pagrindas nukrypti nuo pirmiau minėtų gairių, Komisija jau paaiškino 175 konstatuojamojoje dalyje, kodėl nagrinėjamos priemonės bet kuriuo atveju neatitinka SESV 107 straipsnio 2 dalies b punkto sąlygų. Dėl argumento, susijusio su uosto infrastruktūros modernizavimu ir plėtojimu, kaip pagrindu vertinant priemones tiesiogiai pagal Sutartį, Komisija taip pat paaiškino 174 konstatuojamojoje dalyje, kad sausieji dokai nėra transporto infrastruktūra, todėl jie negali būti vertinami tiesiogiai pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Galiausiai dėl Italijos argumento dėl atitinkamo remiamo regiono ekonomikos vystymosi, Komisija pažymi, kad tokia pagalba nebūtų vertinama pagal regioninės pagalbos gaires, taikomas tuo metu, kai buvo skirtos nagrinėjamos priemonės, nes pagalba laivų statybai buvo reglamentuojama pagal sektorines taisykles, kaip nurodyta 176 konstatuojamojoje dalyje; ši aplinkybė yra aiškiai patvirtinta kiekvienose iš regioninės pagalbos gairių, kurios buvo taikomos pagalbos suteikimo metu (66). Taip pat natūralu, kad pagalba laivų statybai vertinama pagal konkrečias sektorines taisykles, susijusias su laivų statyba, o ne remiantis bendresnėmis regioninės pagalbos taisyklėmis, nes tik sektorinės gairės gali apimti konkrečias sektoriaus savybes, ir todėl pagal jas galima geriausiai siekti bendrojo tikslo, dėl kurio skiriama pagalba.

65

66

5.3.1.   Pagalbos PAN suderinamumo vertinimas

Pagalbos PAN suderinamumo vertinimas

| (182) | Viena iš sąlygų, kad pagalba būtų laikoma suderinama pagal 2011 m. VESP sistemą, yra ta, kad pagalba turi būti skiriama tikrajai ir teisingai apibrėžtai VESP, kaip nurodyta SESV 106 straipsnio 2 dalyje. Be to, VESP turėtų būti pavesta teikti aktu, nustatančiu viešųjų paslaugų įsipareigojimus ir kompensacijos apskaičiavimo metodus, o kompensacijos suma neturi viršyti to, kas būtina grynosioms viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymo sąnaudoms padengti, įskaitant pagrįstą pelną. |
| --- | --- |

(182)

Viena iš sąlygų, kad pagalba būtų laikoma suderinama pagal 2011 m. VESP sistemą, yra ta, kad pagalba turi būti skiriama tikrajai ir teisingai apibrėžtai VESP, kaip nurodyta SESV 106 straipsnio 2 dalyje. Be to, VESP turėtų būti pavesta teikti aktu, nustatančiu viešųjų paslaugų įsipareigojimus ir kompensacijos apskaičiavimo metodus, o kompensacijos suma neturi viršyti to, kas būtina grynosioms viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymo sąnaudoms padengti, įskaitant pagrįstą pelną.

| (183) | Iš 5.1.4 skirsnyje pateiktų argumentų matyti, kad Komisija mano, jog Italija padarė akivaizdžią vertinimo klaidą apibrėždama viešąją paslaugą, kuri buvo nustatyta PAN. Be to, atitinkamuose teisės aktuose nenurodoma, kokią kompensacijos sumą reikia skirti PAN už sausųjų dokų valdymą arba kaip reikėtų apskaičiuoti tokią kompensaciją, todėl negalima daryti išvados, ar suteikta kompensacija nėra viršijama tai, kas reikalinga atitinkamoms sąnaudoms, patirtoms vykdant tariamus viešųjų paslaugų įsipareigojimus, padengti. Be to, kaip paaiškinta 167 konstatuojamojoje dalyje, tariamų viešųjų paslaugų įsipareigojimų, nustatytų PAN, pobūdis, trukmė ir apimtis nėra aiškiai apibrėžti. |
| --- | --- |

(183)

Iš 5.1.4 skirsnyje pateiktų argumentų matyti, kad Komisija mano, jog Italija padarė akivaizdžią vertinimo klaidą apibrėždama viešąją paslaugą, kuri buvo nustatyta PAN. Be to, atitinkamuose teisės aktuose nenurodoma, kokią kompensacijos sumą reikia skirti PAN už sausųjų dokų valdymą arba kaip reikėtų apskaičiuoti tokią kompensaciją, todėl negalima daryti išvados, ar suteikta kompensacija nėra viršijama tai, kas reikalinga atitinkamoms sąnaudoms, patirtoms vykdant tariamus viešųjų paslaugų įsipareigojimus, padengti. Be to, kaip paaiškinta 167 konstatuojamojoje dalyje, tariamų viešųjų paslaugų įsipareigojimų, nustatytų PAN, pobūdis, trukmė ir apimtis nėra aiškiai apibrėžti.

| (184) | Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad priemonės neatitinka visų suderinamumo sąlygų, todėl negali būti pripažintos suderinamomis pagal 2011 m. VESP sistemą dėl PAN suteiktos pagalbos. |
| --- | --- |

(184)

Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad priemonės neatitinka visų suderinamumo sąlygų, todėl negali būti pripažintos suderinamomis pagal 2011 m. VESP sistemą dėl PAN suteiktos pagalbos.

| (185) | Komisija taip pat įvertino, ar priemonės gali būti pripažintos suderinamomis remiantis galiojančiomis laivų statybos taisyklėmis. |
| --- | --- |

(185)

Komisija taip pat įvertino, ar priemonės gali būti pripažintos suderinamomis remiantis galiojančiomis laivų statybos taisyklėmis.

| (186) | Komisija pažymi, kad, atsižvelgiant į pagalbos suteikimo aktus (žr. 25 ir 179 konstatuojamąsias dalis), skirtingoms pagalbos priemonėms taikomi teisiniai pagrindai yra Reglamentas (EB) Nr. 1540/98 ir Valstybės pagalbos laivų statybai sistema, kaip nurodyta 179 konstatuojamosios dalies i ir ii punktuose (67). Komisija toliau patikrino, ar laikomasi kiekvieno iš išvardytų suderinamumo pagrindų sąlygų. |
| --- | --- |

(186)

Komisija pažymi, kad, atsižvelgiant į pagalbos suteikimo aktus (žr. 25 ir 179 konstatuojamąsias dalis), skirtingoms pagalbos priemonėms taikomi teisiniai pagrindai yra Reglamentas (EB) Nr. 1540/98 ir Valstybės pagalbos laivų statybai sistema, kaip nurodyta 179 konstatuojamosios dalies i ir ii punktuose (67). Komisija toliau patikrino, ar laikomasi kiekvieno iš išvardytų suderinamumo pagrindų sąlygų.

67

| (187) | Kad pagalba būtų laikoma suderinama pagal laivų statybos taisykles, ji turi būti skiriama investicijoms į esamų laivų statyklų modernizavimą ar atnaujinimą ir turi būti nesusijusi su atitinkamos (-ų) laivų statyklos (-ų) finansiniu restruktūrizavimu siekiant pagerinti esamų įrenginių našumą (išskyrus paprastą nusidėvėjusio turto pakeitimą) (68). |
| --- | --- |

(187)

Kad pagalba būtų laikoma suderinama pagal laivų statybos taisykles, ji turi būti skiriama investicijoms į esamų laivų statyklų modernizavimą ar atnaujinimą ir turi būti nesusijusi su atitinkamos (-ų) laivų statyklos (-ų) finansiniu restruktūrizavimu siekiant pagerinti esamų įrenginių našumą (išskyrus paprastą nusidėvėjusio turto pakeitimą) (68).

68

| (188) | Italijos valdžios institucijos nurodė (žr. 86 konstatuojamąją dalį), kad tariama pagalba nėra skirta esamų laivų statyklų įrenginių našumo didinimui, o konkrečiai tam tikrų uosto infrastruktūros objektų, kurie yra išimtinė Italijos valstybės nuosavybė, specialiai techninei priežiūrai, kad jie nepasentų. Todėl investicijoms negali būti skiriama pagalba pagal laivų statybos taisykles. |
| --- | --- |

(188)

Italijos valdžios institucijos nurodė (žr. 86 konstatuojamąją dalį), kad tariama pagalba nėra skirta esamų laivų statyklų įrenginių našumo didinimui, o konkrečiai tam tikrų uosto infrastruktūros objektų, kurie yra išimtinė Italijos valstybės nuosavybė, specialiai techninei priežiūrai, kad jie nepasentų. Todėl investicijoms negali būti skiriama pagalba pagal laivų statybos taisykles.

| (189) | Be to, Italija neįrodė, kad pagalba turi skatinamąjį poveikį, t. y. kad paraiška pagalbai gauti buvo pateikta iki darbų pradžios arba kad pagalba yra skirta reikalavimus atitinkančioms išlaidoms, kaip apibrėžta taikomose regioninės pagalbos gairėse (žr. 89 konstatuojamąją dalį), padengti. |
| --- | --- |

(189)

Be to, Italija neįrodė, kad pagalba turi skatinamąjį poveikį, t. y. kad paraiška pagalbai gauti buvo pateikta iki darbų pradžios arba kad pagalba yra skirta reikalavimus atitinkančioms išlaidoms, kaip apibrėžta taikomose regioninės pagalbos gairėse (žr. 89 konstatuojamąją dalį), padengti.

| (190) | Šiam projektui jau suteiktas viešasis finansavimas (44 138 854,50 EUR, t. y. 76,42 % visų investicijų sąnaudų) viršija didžiausią leistiną regioninės investicinės pagalbos laivų statybos įrenginiams intensyvumą pagal visas tris paskesnes laivų statybos sistemas (kuris svyravo nuo 12,5 iki 22,5 % bendrų investicijų sąnaudų, priklausomai nuo atitinkamo regiono regioninės pagalbos statuso). |
| --- | --- |

(190)

Šiam projektui jau suteiktas viešasis finansavimas (44 138 854,50 EUR, t. y. 76,42 % visų investicijų sąnaudų) viršija didžiausią leistiną regioninės investicinės pagalbos laivų statybos įrenginiams intensyvumą pagal visas tris paskesnes laivų statybos sistemas (kuris svyravo nuo 12,5 iki 22,5 % bendrų investicijų sąnaudų, priklausomai nuo atitinkamo regiono regioninės pagalbos statuso).

| (191) | Atsižvelgdama į tai, kad minėtos suderinamumo sąlygos nėra vykdomos, Komisija daro išvadą, kad PAN skirtos pagalbos priemonės nėra suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(191)

Atsižvelgdama į tai, kad minėtos suderinamumo sąlygos nėra vykdomos, Komisija daro išvadą, kad PAN skirtos pagalbos priemonės nėra suderinamos su vidaus rinka.

5.3.2.   Pagalbos CAMED suderinamumo vertinimas

Pagalbos CAMED suderinamumo vertinimas

| (192) | Kaip matyti iš 5.2.3 skirsnio, Italija padarė akivaizdžią vertinimo klaidą įmonės CAMED laivų remonto paslaugas vertindama kaip viešųjų paslaugų įsipareigojimą. Be to, atitinkamuose aktuose nenurodomas įmonei CAMED skiriamos kompensacijos už įsipareigojimą sudaryti sąlygas naudotis sausaisiais dokais dydis, todėl negalima daryti išvados, ar suteikta kompensacija neviršija to, kas būtina atitinkamoms sąnaudoms, patirtoms vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimą, padengti. Komisija pažymi, kad, atsižvelgiant į intervencijų finansavimą (Italijos valstybės suteikta 44 138 854,50 EUR suma ir 13 621 000 EUR PAN suteiktų nuosavų išteklių), kompensacija už įmonei CAMED nustatytą įpareigojimą sudaryti sąlygas naudotis sausaisiais dokais negali paneigti per didelės kompensacijos rizikos (žr. 169 konstatuojamąją dalį). Be to, kaip paaiškinta 162 konstatuojamojoje dalyje, tariamų viešųjų paslaugų įsipareigojimų pobūdis ir apimtis nėra aiškiai apibrėžti. |
| --- | --- |

(192)

Kaip matyti iš 5.2.3 skirsnio, Italija padarė akivaizdžią vertinimo klaidą įmonės CAMED laivų remonto paslaugas vertindama kaip viešųjų paslaugų įsipareigojimą. Be to, atitinkamuose aktuose nenurodomas įmonei CAMED skiriamos kompensacijos už įsipareigojimą sudaryti sąlygas naudotis sausaisiais dokais dydis, todėl negalima daryti išvados, ar suteikta kompensacija neviršija to, kas būtina atitinkamoms sąnaudoms, patirtoms vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimą, padengti. Komisija pažymi, kad, atsižvelgiant į intervencijų finansavimą (Italijos valstybės suteikta 44 138 854,50 EUR suma ir 13 621 000 EUR PAN suteiktų nuosavų išteklių), kompensacija už įmonei CAMED nustatytą įpareigojimą sudaryti sąlygas naudotis sausaisiais dokais negali paneigti per didelės kompensacijos rizikos (žr. 169 konstatuojamąją dalį). Be to, kaip paaiškinta 162 konstatuojamojoje dalyje, tariamų viešųjų paslaugų įsipareigojimų pobūdis ir apimtis nėra aiškiai apibrėžti.

| (193) | Todėl Komisija daro išvadą, kad priemonės negali būti pripažintos suderinamomis pagal 2011 m. VESP sistemą dėl tariamos pagalbos įmonei CAMED. |
| --- | --- |

(193)

Todėl Komisija daro išvadą, kad priemonės negali būti pripažintos suderinamomis pagal 2011 m. VESP sistemą dėl tariamos pagalbos įmonei CAMED.

| (194) | Dėl pagalbos įmonei CAMED suderinamumo pagal laivų statybos taisykles, Komisija pažymi, kad įmonė CAMED, kaip remiamų įrenginių valdytojas ir operatorius, gavo naudos iš veiklos pagalbos (dėl mažesnių koncesijos mokesčių), kuria buvo siekiama sumažinti sąnaudas, kurias turėtų padengti įmonė CAMED. Laivų statybos sektoriui taikytos valstybės pagalbos taisyklėse, kurios buvo taikomos kiekvienos priemonės skyrimo metu (žr. 179 konstatuojamąją dalį), nenumatyta veiklos pagalba laivų statybos įrenginių valdytojams ar naudotojams. Todėl Komisija daro išvadą, kad pagalba įmonei CAMED negali būti pripažinta suderinama pagalba. |
| --- | --- |

(194)

Dėl pagalbos įmonei CAMED suderinamumo pagal laivų statybos taisykles, Komisija pažymi, kad įmonė CAMED, kaip remiamų įrenginių valdytojas ir operatorius, gavo naudos iš veiklos pagalbos (dėl mažesnių koncesijos mokesčių), kuria buvo siekiama sumažinti sąnaudas, kurias turėtų padengti įmonė CAMED. Laivų statybos sektoriui taikytos valstybės pagalbos taisyklėse, kurios buvo taikomos kiekvienos priemonės skyrimo metu (žr. 179 konstatuojamąją dalį), nenumatyta veiklos pagalba laivų statybos įrenginių valdytojams ar naudotojams. Todėl Komisija daro išvadą, kad pagalba įmonei CAMED negali būti pripažinta suderinama pagalba.

6.   IŠVADA DĖL PAGALBOS BUVIMO IR SUDERINAMUMO

IŠVADA DĖL PAGALBOS BUVIMO IR SUDERINAMUMO

| (195) | Komisija nusprendė, kad Italija neteisėtai teikė investicinę pagalbą PAN pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(195)

Komisija nusprendė, kad Italija neteisėtai teikė investicinę pagalbą PAN pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį.

| (196) | Komisija taip pat nusprendė, kad Italija neteisėtai teikė veiklos pagalbą įmonei CAMED pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(196)

Komisija taip pat nusprendė, kad Italija neteisėtai teikė veiklos pagalbą įmonei CAMED pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį.

| (197) | Kadangi neįmanoma nustatyti nė vieno aptariamų priemonių suderinamumą įrodančio motyvo, jos yra nesuderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(197)

Kadangi neįmanoma nustatyti nė vieno aptariamų priemonių suderinamumą įrodančio motyvo, jos yra nesuderinamos su vidaus rinka.

7.   IŠIEŠKOJIMAS

IŠIEŠKOJIMAS

7.1.   Senaties terminas

Senaties terminas

| (198) | Komisija pažymi, kad, Italijos valdžios institucijų teigimu, vertinamos valstybės paramos negalima išieškoti, nes yra pasibaigęs Procedūrų reglamento 17 straipsnyje nustatytas senaties terminas. |
| --- | --- |

(198)

Komisija pažymi, kad, Italijos valdžios institucijų teigimu, vertinamos valstybės paramos negalima išieškoti, nes yra pasibaigęs Procedūrų reglamento 17 straipsnyje nustatytas senaties terminas.

| (199) | 17 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas“. Tačiau 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta: „senaties terminas prasideda tą dieną, kai gavėjui priteisiama neteisėta pagalba kaip individuali pagalba arba pagal atitinkamą pagalbos sistemą. Bet kuri su neteisėta pagalba susijusi priemonė, kurios imasi Komisija arba jos prašymu veikianti valstybė narė, nutraukia senaties terminą. Po kiekvieno senaties termino nutraukimo laikas skaičiuojamas iš naujo. Senaties terminas sustabdomas, kol Komisijos sprendimas nagrinėjamas Europos Sąjungos Teisingumo Teisme“. |
| --- | --- |

(199)

17 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas“. Tačiau 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta: „senaties terminas prasideda tą dieną, kai gavėjui priteisiama neteisėta pagalba kaip individuali pagalba arba pagal atitinkamą pagalbos sistemą. Bet kuri su neteisėta pagalba susijusi priemonė, kurios imasi Komisija arba jos prašymu veikianti valstybė narė, nutraukia senaties terminą. Po kiekvieno senaties termino nutraukimo laikas skaičiuojamas iš naujo. Senaties terminas sustabdomas, kol Komisijos sprendimas nagrinėjamas Europos Sąjungos Teisingumo Teisme“.

| (200) | Komisija laikosi nuomonės, kad Italijos valdžios institucijų argumentai nepriimtini. Iš tiesų Komisijos veiksmais, kai ji 2006 m. kovo mėn. išsiuntė prašymą pateikti informaciją, 2013 m. ir 2014 m. skundo pateikėjui pateikti du pirminio vertinimo raštus ir prašymus pateikti papildomos informacijos Italijos valdžios institucijoms (žr. 3, 5 ir 6 konstatuojamąsias dalis), buvo sustabdytas senaties termino skaičiavimas, todėl 10 metų senaties terminas nėra suėjęs. |
| --- | --- |

(200)

Komisija laikosi nuomonės, kad Italijos valdžios institucijų argumentai nepriimtini. Iš tiesų Komisijos veiksmais, kai ji 2006 m. kovo mėn. išsiuntė prašymą pateikti informaciją, 2013 m. ir 2014 m. skundo pateikėjui pateikti du pirminio vertinimo raštus ir prašymus pateikti papildomos informacijos Italijos valdžios institucijoms (žr. 3, 5 ir 6 konstatuojamąsias dalis), buvo sustabdytas senaties termino skaičiavimas, todėl 10 metų senaties terminas nėra suėjęs.

7.2.   Teisėti lūkesčiai ir teisinis tikrumas

Teisėti lūkesčiai ir teisinis tikrumas

| (201) | Procedūrų reglamento 16 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad visa pagalba, kuri pripažįstama nesuderinama su vidaus rinka, turi būti išieškota. |
| --- | --- |

(201)

Procedūrų reglamento 16 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad visa pagalba, kuri pripažįstama nesuderinama su vidaus rinka, turi būti išieškota.

| (202) | Tačiau pagal 16 straipsnio 1 dalį „Komisija nereikalauja išieškoti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam Sąjungos teisės principui“. Šiuo atžvilgiu Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad Komisija privalo oficialiai atsižvelgti į išimtines aplinkybes, kurios pagal minėto 16 straipsnio 1 dalį pateisina tai, kad ji nereikalauja išieškoti neteisėtai suteiktos pagalbos, jeigu tai prieštarauja bendrajam Sąjungos teisės principui (69). |
| --- | --- |

(202)

Tačiau pagal 16 straipsnio 1 dalį „Komisija nereikalauja išieškoti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam Sąjungos teisės principui“. Šiuo atžvilgiu Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad Komisija privalo oficialiai atsižvelgti į išimtines aplinkybes, kurios pagal minėto 16 straipsnio 1 dalį pateisina tai, kad ji nereikalauja išieškoti neteisėtai suteiktos pagalbos, jeigu tai prieštarauja bendrajam Sąjungos teisės principui (69).

69

| (203) | Komisija pažymi, kad Italija ir įmonė CAMED savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikė argumentą, kad Komisijos sprendimas yra neteisėtas ir juo pažeidžiami bendrieji gero administravimo, teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių principai (žr. 52–54 ir 91 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(203)

Komisija pažymi, kad Italija ir įmonė CAMED savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikė argumentą, kad Komisijos sprendimas yra neteisėtas ir juo pažeidžiami bendrieji gero administravimo, teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių principai (žr. 52–54 ir 91 konstatuojamąsias dalis).

| (204) | Remiantis Teisingumo Teismo praktika, teisė remtis teisėtų lūkesčių apsauga reiškia, kad atitinkamam asmeniui kompetentingos Sąjungos institucijos suteikė tikslių, nesąlyginių ir tikrovę atitinkančių garantijų, kildinamų iš patvirtintų ir patikimų šaltinių (70). Remiantis teismų praktika, šios garantijos gali būti aiškios (pvz., tiesioginis pranešimas valstybei narei dėl tam tikros priemonės teisėtumo) (71) arba netiesioginės (pvz., užsitęsęs procesas, panašių schemų patvirtinimas praeityje) (72). Teisėtais lūkesčiais dėl valstybės pagalbos teisėtumo iš principo galima remtis, išskyrus ypatingas aplinkybes, tik jei ši pagalba buvo suteikta laikantis SESV 108 straipsnio reikalavimų pranešti (73). |
| --- | --- |

(204)

Remiantis Teisingumo Teismo praktika, teisė remtis teisėtų lūkesčių apsauga reiškia, kad atitinkamam asmeniui kompetentingos Sąjungos institucijos suteikė tikslių, nesąlyginių ir tikrovę atitinkančių garantijų, kildinamų iš patvirtintų ir patikimų šaltinių (70). Remiantis teismų praktika, šios garantijos gali būti aiškios (pvz., tiesioginis pranešimas valstybei narei dėl tam tikros priemonės teisėtumo) (71) arba netiesioginės (pvz., užsitęsęs procesas, panašių schemų patvirtinimas praeityje) (72). Teisėtais lūkesčiais dėl valstybės pagalbos teisėtumo iš principo galima remtis, išskyrus ypatingas aplinkybes, tik jei ši pagalba buvo suteikta laikantis SESV 108 straipsnio reikalavimų pranešti (73).

70

71

72

73

| (205) | Komisija mano, kad šioje byloje nebuvo pažeistas teisėtų lūkesčių principas. Kaip paaiškinta 147–150 konstatuojamosiose dalyse, Italijos valdžios institucijos apie pagalbą Komisijai nepranešė. Be to, Komisija nėra suteikusi jokių tikslių, nesąlyginių ir tikrovę atitinkančių garantijų, kad priemonė nėra pagalba arba yra suderinama pagalba (74). |
| --- | --- |

(205)

Komisija mano, kad šioje byloje nebuvo pažeistas teisėtų lūkesčių principas. Kaip paaiškinta 147–150 konstatuojamosiose dalyse, Italijos valdžios institucijos apie pagalbą Komisijai nepranešė. Be to, Komisija nėra suteikusi jokių tikslių, nesąlyginių ir tikrovę atitinkančių garantijų, kad priemonė nėra pagalba arba yra suderinama pagalba (74).

74

| (206) | Pagrindiniu teisinio tikrumo reikalavimu, kuris numatytas ir Procedūrų reglamento 16 straipsnyje, siekiama užtikrinti teisinių situacijų ir Sąjungos teisės reglamentuojamų santykių numatomumą ir taip neleisti Komisijai neribotai atidėlioti savo įgaliojimų vykdymą (75). |
| --- | --- |

(206)

Pagrindiniu teisinio tikrumo reikalavimu, kuris numatytas ir Procedūrų reglamento 16 straipsnyje, siekiama užtikrinti teisinių situacijų ir Sąjungos teisės reglamentuojamų santykių numatomumą ir taip neleisti Komisijai neribotai atidėlioti savo įgaliojimų vykdymą (75).

75

| (207) | Atsižvelgdama į itin specifines šios bylos aplinkybes, Komisija mano, kad Italijos valdžios institucijos netinkamai įvertino teisinio tikrumo principą. |
| --- | --- |

(207)

Atsižvelgdama į itin specifines šios bylos aplinkybes, Komisija mano, kad Italijos valdžios institucijos netinkamai įvertino teisinio tikrumo principą.

| (208) | Komisija mano, kad iš įrodymų visumos matyti, jog i) Komisija atidėjo savo įgaliojimų vykdymą dėl nagrinėjamų priemonių analizės, o ii) netiesioginis Komisijos nurodymas, pateiktas Italijos valdžios institucijoms 2013 m. iki bylos atnaujinimo, galėjo jas suklaidinti dėl šių priemonių teisėtumo (76). |
| --- | --- |

(208)

Komisija mano, kad iš įrodymų visumos matyti, jog i) Komisija atidėjo savo įgaliojimų vykdymą dėl nagrinėjamų priemonių analizės, o ii) netiesioginis Komisijos nurodymas, pateiktas Italijos valdžios institucijoms 2013 m. iki bylos atnaujinimo, galėjo jas suklaidinti dėl šių priemonių teisėtumo (76).

76

| (209) | Pirma, Komisija atidėjo savo įgaliojimų vykdymą, kai reikėjo analizuoti nagrinėdamas priemones: 2006 m. kovo mėn. Komisija išsiuntė prašymą pateikti informaciją, į jį Italija atsakė 2006 m. balandžio 3 d., pateikdama išsamią informaciją, kuri turėjo padėti Komisijai padaryti išvadą, kad nagrinėjama priemonė iš tikrųjų yra viešoji parama. Vis dėlto Komisijos tarnybos nesiėmė tolesnių veiksmų gavusios šį raštą, be to, byla buvo nutraukta. Byla buvo atnaujinta tik po septynerių metų, kai 2013 m. vasario mėn. buvo gautas oficialus skundas. Galiausiai 2016 m. birželio mėn. buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(209)

Pirma, Komisija atidėjo savo įgaliojimų vykdymą, kai reikėjo analizuoti nagrinėdamas priemones: 2006 m. kovo mėn. Komisija išsiuntė prašymą pateikti informaciją, į jį Italija atsakė 2006 m. balandžio 3 d., pateikdama išsamią informaciją, kuri turėjo padėti Komisijai padaryti išvadą, kad nagrinėjama priemonė iš tikrųjų yra viešoji parama. Vis dėlto Komisijos tarnybos nesiėmė tolesnių veiksmų gavusios šį raštą, be to, byla buvo nutraukta. Byla buvo atnaujinta tik po septynerių metų, kai 2013 m. vasario mėn. buvo gautas oficialus skundas. Galiausiai 2016 m. birželio mėn. buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą.

| (210) | Antra, netiesioginis Komisijos nurodymas Italijos valdžios institucijoms iki bylos atnaujinimo 2013 m. galėjo jas suklaidinti dėl pagalbos teisėtumo. 2006 m. balandžio 3 d. rašte Italijos valdžios institucijos teigė, kad sausieji dokai yra viešoji infrastruktūra, todėl jiems netaikomos laivų statybos gairės. Nepaisant to, informacija, kurią Italijos valdžios institucijos pateikė Komisijai, turėjo paskatinti Komisiją daryti išvadą, kad nagrinėjama priemonė iš tikrųjų buvo viešoji parama laivų statybos ir laivų remonto įrenginiams, kuri laikoma valstybės pagalba, apie kurią turėjo būti pranešta Komisijai. Taigi, net jeigu Komisija buvo informuota apie remiamo investicinio projekto pobūdį, ji 2006–2013 m. laikotarpiu nesiėmė jokių tolesnių veiksmų ir netęsė tyrimo, netiesiogiai leisdama suprasti Italijai, kad ji teisingai priskyrė sausuosius dokus uosto infrastruktūrai. |
| --- | --- |

(210)

Antra, netiesioginis Komisijos nurodymas Italijos valdžios institucijoms iki bylos atnaujinimo 2013 m. galėjo jas suklaidinti dėl pagalbos teisėtumo. 2006 m. balandžio 3 d. rašte Italijos valdžios institucijos teigė, kad sausieji dokai yra viešoji infrastruktūra, todėl jiems netaikomos laivų statybos gairės. Nepaisant to, informacija, kurią Italijos valdžios institucijos pateikė Komisijai, turėjo paskatinti Komisiją daryti išvadą, kad nagrinėjama priemonė iš tikrųjų buvo viešoji parama laivų statybos ir laivų remonto įrenginiams, kuri laikoma valstybės pagalba, apie kurią turėjo būti pranešta Komisijai. Taigi, net jeigu Komisija buvo informuota apie remiamo investicinio projekto pobūdį, ji 2006–2013 m. laikotarpiu nesiėmė jokių tolesnių veiksmų ir netęsė tyrimo, netiesiogiai leisdama suprasti Italijai, kad ji teisingai priskyrė sausuosius dokus uosto infrastruktūrai.

| (211) | Per septynerius metus, praėjusius nuo Italijos valdžios institucijų atsakymo į Komisijos raštą ir tolesnio Komisijos prašymo pateikti informaciją, kurį Komisija išsiuntė Italijai, šiuo konkrečiu atveju galėjo paskatinti Italiją daryti prielaidą, kad Komisijos tyla reiškia, kad Komisija netiesiogiai pritaria pradinei Italijos pozicijai, pagal kurią priemonė nepatenka į valstybės pagalbos kontrolės sritį, todėl apie ją nereikia pranešti. Nors iš esmės Komisijos reakcijos į valstybės narės atsakymą nebuvimas negali būti suprantamas kaip teisinio tikrumo principo pažeidimas, vis dėlto akivaizdu, kad šiuo konkrečiu atveju būta ne tik Komisijos neveikimo, bet ir netiesioginio Komisijos tarnybų nurodymo Italijai, dėl kurio susidarė išskirtinis aplinkybių derinys. Todėl i) septynerių metų vėlavimas vykdant Komisijos pradinį sprendimų priėmimo procesą (nesiimant tolesnių veiksmų gavus pirminį 2006 m. balandžio 3 d. Italijos valdžios institucijų raštą) kartu su ii) Komisijos neveikimu, kuris konkrečiomis šios bylos aplinkybėmis galėjo būti suprastas kaip nebylus pritarimas Italijos valdžios institucijų pozicijai dėl priemonės vertinimo teisinio pagrindo nustatymo ir aiškinimo, galėjo sukelti abejonių dėl priemonių teisėtumo ir Italijos valdžios institucijos negalėjo imtis veiksmų, kad atitinkamos priemonės būtų laiku suderintos su valstybės pagalbos taisyklėmis. |
| --- | --- |

(211)

Per septynerius metus, praėjusius nuo Italijos valdžios institucijų atsakymo į Komisijos raštą ir tolesnio Komisijos prašymo pateikti informaciją, kurį Komisija išsiuntė Italijai, šiuo konkrečiu atveju galėjo paskatinti Italiją daryti prielaidą, kad Komisijos tyla reiškia, kad Komisija netiesiogiai pritaria pradinei Italijos pozicijai, pagal kurią priemonė nepatenka į valstybės pagalbos kontrolės sritį, todėl apie ją nereikia pranešti. Nors iš esmės Komisijos reakcijos į valstybės narės atsakymą nebuvimas negali būti suprantamas kaip teisinio tikrumo principo pažeidimas, vis dėlto akivaizdu, kad šiuo konkrečiu atveju būta ne tik Komisijos neveikimo, bet ir netiesioginio Komisijos tarnybų nurodymo Italijai, dėl kurio susidarė išskirtinis aplinkybių derinys. Todėl i) septynerių metų vėlavimas vykdant Komisijos pradinį sprendimų priėmimo procesą (nesiimant tolesnių veiksmų gavus pirminį 2006 m. balandžio 3 d. Italijos valdžios institucijų raštą) kartu su ii) Komisijos neveikimu, kuris konkrečiomis šios bylos aplinkybėmis galėjo būti suprastas kaip nebylus pritarimas Italijos valdžios institucijų pozicijai dėl priemonės vertinimo teisinio pagrindo nustatymo ir aiškinimo, galėjo sukelti abejonių dėl priemonių teisėtumo ir Italijos valdžios institucijos negalėjo imtis veiksmų, kad atitinkamos priemonės būtų laiku suderintos su valstybės pagalbos taisyklėmis.

| (212) | Todėl, atsižvelgdama į konkrečių šios bylos aplinkybių ir pirmiau minėtų elementų visumą, siekdama užtikrinti teisinių situacijų ir Sąjungos teisės reglamentuojamų santykių numatomumą, Komisija daro išvadą, kad konkrečios šios bylos aplinkybės reiškia, kad Italija neprivalo išieškoti jokios nesuderinamos pagalbos, nurodytos 5 skirsnyje, iš PAN ar įmonės CAMED, kuri buvo suteikta iki Komisijos prašymo pateikti informaciją, kurį Komisija išsiuntė Italijai 2013 m. vasario 28 d. ir kuriuo buvo atnaujintas šios bylos nagrinėjimas. |
| --- | --- |

(212)

Todėl, atsižvelgdama į konkrečių šios bylos aplinkybių ir pirmiau minėtų elementų visumą, siekdama užtikrinti teisinių situacijų ir Sąjungos teisės reglamentuojamų santykių numatomumą, Komisija daro išvadą, kad konkrečios šios bylos aplinkybės reiškia, kad Italija neprivalo išieškoti jokios nesuderinamos pagalbos, nurodytos 5 skirsnyje, iš PAN ar įmonės CAMED, kuri buvo suteikta iki Komisijos prašymo pateikti informaciją, kurį Komisija išsiuntė Italijai 2013 m. vasario 28 d. ir kuriuo buvo atnaujintas šios bylos nagrinėjimas.

| (213) | Dėl pagalbos, suteiktos po 2013 m. vasario 28 d., bet kuri nesuderinama pagalba turi būti išieškota iš jos gavėjų. Iš tiesų Komisija mano, kad 2013 m. vasario 28 d. išsiuntus išsamų prašymą pateikti informaciją Italijos valdžios institucijos buvo visiškai informuotos apie Komisijos abejones dėl pagalbos teisėtumo ir suderinamumo. |
| --- | --- |

(213)

Dėl pagalbos, suteiktos po 2013 m. vasario 28 d., bet kuri nesuderinama pagalba turi būti išieškota iš jos gavėjų. Iš tiesų Komisija mano, kad 2013 m. vasario 28 d. išsiuntus išsamų prašymą pateikti informaciją Italijos valdžios institucijos buvo visiškai informuotos apie Komisijos abejones dėl pagalbos teisėtumo ir suderinamumo.

| (214) | Tačiau, kaip minėta 178 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad visos nagrinėjamos priemonės buvo skirtos PAN iki 2013 m. vasario 28 d., t. y. dienos, kurią Komisija pateikė prašymą pateikti informaciją po 2013 m. gauto oficialaus skundo. Visos nagrinėjamos priemonės įmonei CAMED taip pat buvo skirtos iki 2013 m. vasario 28 d., nes pagal 2004 m. koncesijos sutartį ji įgijo juridinę teisę gauti pagalbą. Todėl nė viena pagalbos priemonė, kuri yra šios bylos dalykas, nebuvo skirta po 2013 m. vasario 28 d. |
| --- | --- |

(214)

Tačiau, kaip minėta 178 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad visos nagrinėjamos priemonės buvo skirtos PAN iki 2013 m. vasario 28 d., t. y. dienos, kurią Komisija pateikė prašymą pateikti informaciją po 2013 m. gauto oficialaus skundo. Visos nagrinėjamos priemonės įmonei CAMED taip pat buvo skirtos iki 2013 m. vasario 28 d., nes pagal 2004 m. koncesijos sutartį ji įgijo juridinę teisę gauti pagalbą. Todėl nė viena pagalbos priemonė, kuri yra šios bylos dalykas, nebuvo skirta po 2013 m. vasario 28 d.

7.3.   Pagalba, kuri turi būti išieškota iš PAN ir CAMED

Pagalba, kuri turi būti išieškota iš PAN ir CAMED

| (215) | Atsižvelgiant į konkrečias šios bylos aplinkybes, kurios paaiškintos 207–211 konstatuojamosiose dalyse, ir 214 konstatuojamojoje dalyje pateiktą išvadą, Italijai nereikia išieškoti jokių sumų nei iš PAN, nei iš įmonės CAMED. Dėl tų pačių priežasčių šis sprendimas netrukdo ateityje atlikti mokėjimų, susijusių su konkrečiomis pagalbos, kuri iki 2013 m. vasario 28 d. jau buvo suteikta PAN (pagal 1999 m. spalio 27 d. ministro dekretą, priimtą pagal bendrąją sistemą, nustatytą Įstatyme Nr. 413/1998, aiškinamame kartu su 2001 m. gegužės 2 d. ministro dekretu) ir įmonei CAMED (pagal 2004 m. koncesijos sutartį), sumomis. |
| --- | --- |

(215)

Atsižvelgiant į konkrečias šios bylos aplinkybes, kurios paaiškintos 207–211 konstatuojamosiose dalyse, ir 214 konstatuojamojoje dalyje pateiktą išvadą, Italijai nereikia išieškoti jokių sumų nei iš PAN, nei iš įmonės CAMED. Dėl tų pačių priežasčių šis sprendimas netrukdo ateityje atlikti mokėjimų, susijusių su konkrečiomis pagalbos, kuri iki 2013 m. vasario 28 d. jau buvo suteikta PAN (pagal 1999 m. spalio 27 d. ministro dekretą, priimtą pagal bendrąją sistemą, nustatytą Įstatyme Nr. 413/1998, aiškinamame kartu su 2001 m. gegužės 2 d. ministro dekretu) ir įmonei CAMED (pagal 2004 m. koncesijos sutartį), sumomis.

| (216) | Nepaisant to, jeigu Italija ketintų skirti kitas pagalbos priemones Neapolio uoste, pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį Italija akivaizdžiai privalėtų pranešti Komisijai apie tokias priemones, kad būtų galima įvertinti jų suderinamumą su vidaus rinka (žinoma, išskyrus atvejus, kai apie tokias priemones nereikia pranešti pagal bendrąją išimtį), |
| --- | --- |

(216)

Nepaisant to, jeigu Italija ketintų skirti kitas pagalbos priemones Neapolio uoste, pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį Italija akivaizdžiai privalėtų pranešti Komisijai apie tokias priemones, kad būtų galima įvertinti jų suderinamumą su vidaus rinka (žinoma, išskyrus atvejus, kai apie tokias priemones nereikia pranešti pagal bendrąją išimtį),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

(1)   Valstybės pagalba, kurią Italija suteikė PAN kaip investicinę pagalbą 1999 m. spalio 27 d. ministro dekretu, priimtu remiantis bendra sistema, nustatyta Įstatyme Nr. 413/1998, aiškinamame kartu su 2001 m. gegužės 2 d. ministro dekretu, ir kurią Italija neteisėtai teikė pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, yra nesuderinama su vidaus rinka.

(2)   Valstybės pagalba, kurią Neapolio uosto direkcija suteikė įmonei CAMED taikydama nepagrįstai mažus koncesijos mokesčius ir kurią Italija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai teikė pagal 2004 m. liepos 29 d. įmonės CAMED ir PAN pasirašytą 2004 m. koncesijos sutartį, yra nesuderinama su vidaus rinka.

2 straipsnis

Italija neprivalo išieškoti 1 straipsnyje nurodytos valstybės pagalbos.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2018 m. rugsėjo 20 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 369, 2016 10 7, p. 78.

1

(2)  
  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1). Šis reglamentas pakeistas 2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentu (ES) 2015/1589, nustatančiu išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9).

2

(3)  Plg. 1 išnašą.

3

(4)  
  Regolamento per l'esercizio dei bacini di carenaggio, http://porto.napoli.it/wp-content/uploads/2015/05/RegolamentoBacini.pdf.

4

Regolamento per l'esercizio dei bacini di carenaggio,

(5)  Naujausi reglamento pakeitimai atlikti 2012 m. http://porto.napoli.it/wp-content/uploads/2015/06/Ordinanza_N.6_03-04-2012.pdf.

5

(6)  Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad įmonė įsipareigojo atlikti įvairių įmonės pertvarkymų ir kelis kartus keitė pavadinimą. Siekiant paprastumo, kalbant apie įmonę sprendime vartojamas įmonės pavadinimas CAMED, net jeigu anksčiau jos pavadinimas buvo kitoks („Bacini Napoletani S.p.A.“).

6

(7)  
  2001 m. birželio 12 d. Neapolio uosto direkcijos ir įmonės „Bacini Napoletani S.p.A.“ (t. y. CAMED) susitarimas (Convenzione). Pagal 2001 m. susitarimą įmonė CAMED eksploatuoja sausąjį doką Nr. 3 bent jau nuo 1959 m.

7

Convenzione

(8)  Jūrų kodekso (Codice navale) 36 straipsnis ir Jūrų kodekso reglamento (Regolamento per l' esecuzione del codice della navigazione marittima) 18 straipsnis.

8

Codice navale

Regolamento per l' esecuzione del codice della navigazione marittima

(9)  2004 m. koncesijos sutartyje nurodytas investicijų dydis iš tikrųjų yra 24 mln. EUR, o ne 24 000 EUR, kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą.

9

(10)  Skundo pateikėjas nurodė, be kita ko, 2012 m. gruodžio 19 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje Nr. SA.34940 (N/2012) – Italija – Augustos uostas (OL C 77, 2013 3 15, p. 1).

10

Augustos uostas

(11)  
  „
  Per la realizzazione di opere infrastrutturali di amplimento, ammodernamento e riqualificazione dei porti, il Ministero dei trasporti e della navigazione adotta un programma sulla base delle richieste delle autorità portuali o, laddove non istituite, delle autorità marittime, sentite le regioni interessate
  “.

11

Per la realizzazione di opere infrastrutturali di amplimento, ammodernamento e riqualificazione dei porti, il Ministero dei trasporti e della navigazione adotta un programma sulla base delle richieste delle autorità portuali o, laddove non istituite, delle autorità marittime, sentite le regioni interessate

(12)  
  Decreto 27 ottobre 1999 Adozione del programma di opere infrastrutturali di ampliamento, ammodernamento e riqualificazione dei porti. (GU Serie Generale n.10 del 14–01–2000).

12

Decreto 27 ottobre 1999 Adozione del programma di opere infrastrutturali di ampliamento, ammodernamento e riqualificazione dei porti. (GU Serie Generale n.10 del 14–01–2000)

(13)  
  Decreto 2 maggio 2001 Ripartizione delle risorse di cui all'art. 9 della legge n. 413 del 1998, rifinanziate dall'art. 54, comma 1, della legge n. 488 del 1999 e dall'art. 144, comma 1, della legge n. 388 del 2000 per la realizzazione di opere infrastrutturali di ampliamento, l'ammodernamento e riqualificazione dei porti. (GU Serie Generale n.199 del 28–08–2001).

13

Decreto 2 maggio 2001 Ripartizione delle risorse di cui all'art. 9 della legge n. 413 del 1998, rifinanziate dall'art. 54, comma 1, della legge n. 488 del 1999 e dall'art. 144, comma 1, della legge n. 388 del 2000 per la realizzazione di opere infrastrutturali di ampliamento, l'ammodernamento e riqualificazione dei porti. (GU Serie Generale n.199 del 28–08–2001)

(14)  Be to, vėliau papildomas finansavimas buvo skirtas pagal Įstatymo Nr. 488/1999 54 straipsnio 1 dalį, Įstatymo Nr. 388/2000 144 straipsnio 1 dalį ir Įstatymo Nr. 166/2002 36 straipsnį.

14

(15)  
  1998 m. birželio 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1540/98, nustatantis naujas pagalbos laivų statybai taisykles (OL L 202, 1998 7 18, p. 1).

15

(16)  
  OL C 317, 2003 12 30, p. 11. Taip pat žr. Komisijos komunikatą dėl Valstybės pagalbos laivų statybai sistemos pratęsimo (OL C 260, 2006 10 28, p. 7) ir Komisijos komunikatą dėl Valstybės pagalbos laivų statybai sistemos pratęsimo (OL C 173, 2008 7 8, p. 3).

16

(17)  
  OL C 364, 2011 12 14, p. 9.

17

(18)  Žr. Komisijos komunikatą dėl Valstybės pagalbos laivų statybai sistemos pratęsimo (OL C 357, 2013 12 6, p. 1).

18

(19)  
  OL C 209, 2013 7 23, p. 1.

19

(20)  Žr. 1994 m. lapkričio 18 d. Sprendimą SFEI, C-222/92, ECLI:EU:C:1994:396.

20

SFEI

(21)  Žr. 1999 m. kovo 11 d. Sprendimą Aristrain v Commission, T-156/94, ECLI:EU:C:1999:53.

21

Aristrain v Commission

(22)  Žr. 2010 m. gruodžio 16 d. Sprendimą Athinaïki Techniki v Commission, C-362/09 P, ECLI:EU:C:2010:783.

22

Athinaïki Techniki v Commission

(23)  Žr. Legge 28 gennaio 1994, n. 84: Riordino della legislazione in materia portuale, Gazzetta Ufficiale n.28 del 4–2-1994 - Supplemento Ordinario n. 21.

23

Legge 28 gennaio 1994, n. 84: Riordino della legislazione in materia portuale, Gazzetta Ufficiale n.28 del 4–2-1994 - Supplemento Ordinario n. 21.

(24)  Pagal šį įstatymą pagrindinės Italijos uostų direkcijų funkcijos yra šios: a) uoste vykdomos komercinės ir pramonės veiklos programavimas, koordinavimas ir skatinimas; b) atviros prieigos prie infrastruktūros ir erdvių palaikymas; c) pavedimas trečiosioms šalims ir uosto veiklos kontrolė, kuria siekiama teikti visuotinės svarbos paslaugas uosto naudotojams už pinigus.

24

(25)  Italijos valdžios institucijos remiasi 2000 m. gruodžio 12 d. Sprendimu Aéroports de Paris/Komisija, T-128/98, ECLI:EU:T:2000:290. Italijos teigimu, infrastruktūros valdytojui suteikta galimybė laisvai nustatyti iš potencialių naudotojų reikalaujamą mokesčio sumą yra būtina ir privaloma išankstinė sąlyga tam, kad mokestis būtų laikomas komerciniu, o veikla – ekonomine.

25

Aéroports de Paris/Komisija

(26)  Italijos teigimu, pagal nacionalinį Italijos uostų modernizavimo planą, priėmus Įstatymą Nr. 413/1998, nacionalinės valdžios institucijos skyrė lėšų infrastruktūros darbams, kuriais siekiama plėsti, modernizuoti ir atnaujinti uostus ir taip suteikė galimybę uostų direkcijoms investuoti į infrastruktūros darbus uostuose iš viso maždaug 50 mln. EUR per metus.

26

(27)  Pagal Įstatymo Nr. 84/1994 5 straipsnį ir Teisėkūros procedūra priimto akto Nr. 112/1998 104 straipsnį specialių restruktūrizavimo darbų, susijusių su viešąja infrastruktūra, kurios vienintelis savininkas yra valstybė, vykdymo ekonominė našta tenka tik Italijos valstybei.

27

(28)  Koncesija buvo suteikta pagal Jūrų laivyno kodekso (Codice navale) 36 straipsnį ir Jūrų laivyno kodekso reglamento (Regolamento per l' esecuzione del codice della navigazione marittima) 18 straipsnį.

28

Codice navale

Regolamento per l' esecuzione del codice della navigazione marittima

(29)  Komisijos pranešimas dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (OL C 262, 2016 7 19, p. 1).

29

(30)  Italija pažymi, kad Sprendime Aéroports de Paris oro uostų valdymas, o ne infrastruktūros kūrimas, buvo apibūdintas kaip ekonominė veikla. Todėl būtina bent jau nurodyti Sprendimą the Leipzig Halle. Italijos valdžios institucijos toliau ginčija šio sprendimo taikymą uostų sektoriui, nes yra labai didelė rizika, kad dėl jo taikymo visai valstybių narių ekonominei ir pramonės politikai uostų sektoriuje galiotų valstybės pagalbos taisyklės, o santykinėse Sąjungos ir valstybių narių atsakomybės srityse tai turėtų neigiamą poveikį valstybėms narėms.

30

Aéroports de Paris

the Leipzig Halle

(31)  
  1994 m. vasario 2 d. Komisijos sprendimą 94/374/EB dėl Sicilijos regioninio įstatymo Nr. 23/1991 dėl nepaprastosios pagalbos pramonei ir Sicilijos regioninio įstatymo Nr. 8/1991 5 straipsnio dėl, visų pirma, įmonės „Sitas“ finansavimo (OL L 170, 1994 7 5, p. 36).

31

(32)  Italijos valdžios institucijos taip pat pateikė panašių situacijų pavyzdžių, kai kiti Neapolio uoste veiklą vykdantys koncesininkai pasirašė panašius susitarimus, pagal kuriuos darbus, atliekamus įvairiuose infrastruktūros objektuose, finansavo uosto direkcija. Italijos valdžios institucijos konkrečiai nurodo koncesijos sutartį, kurią uosto direkcija pasirašė su skundo pateikėju šioje byloje dėl laivų statybos veiklos vykdymo Neapolio uoste ir pagal kurią (įprasti) techninės priežiūros darbai yra koncesininko atsakomybė, o uosto direkcija sutiko finansuoti naujo doko statybą (konkretūs darbai).

32

(33)  Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad, taikant Įstatymą Nr. 413/1998, ypač vietos lygmeniu, Neapolio uosto direkcija įgyvendino įvairių priemonių naudodama viešąsias lėšas įvairiam valstybei priklausančiam turtui ir infrastruktūros objektams, kuriais naudojasi įmonės, veikiančios visuose ūkio sektoriuose, ne tik laivų statybos įmonės, renovuoti ir modernizuoti, ir pateikė konkrečių pavyzdžių.

33

(34)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

34

(35)  
  2012 m. gruodžio 19 d. Komisijos sprendimas, SA.34940 – Augustos uostas (OL C 77, 2013 3 15, p. 1).

35

(36)  Įstatymas Nr. 84/1994 – Italijos uostų pagrindų įstatymas.

36

(37)  
  1995 m. lapkričio 15 d. transporto ir laivybos ministro dekretas Nr. 595, priimtas konsultuojantis su iždo finansų ministru „Reglamentas, kuriuo nustatomos mokesčių už viešąsias jūrų koncesijas nustatymo taisyklės“, paskelbtas 1996 m. liepos 8 d. GURI Nr. 158.

37

(38)  Žr., pvz., 1991 m. balandžio 23 d. Sprendimo Hofner et Elsner v Macrotron, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, 21 punktą; 1993 m. vasario 17 d. Sprendimo Poucet ir Pistre/AGF ir Cancava, C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, 17 punktą; 1998 m. birželio 18 d. Sprendimą Komisija/Italija, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303.

38

Hofner et Elsner v Macrotron

Poucet ir Pistre/AGF ir Cancava

Komisija/Italija

(39)  Žr. 1987 m. birželio 16 d. Sprendimo Komisija/Italija, 118/85, ECLI:EU:C:1987:283, 7 punktą; 1998 m. birželio 18 d. Sprendimo Komisija/Italija, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, 36 punktą; 2000 m. rugsėjo 12 d. Sprendimo Pavlov ir kt., sujungtos bylos C-180/98–C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, 75 punktą.

39

Komisija/Italija

Komisija/Italija

Pavlov ir kt.

(40)  Žr., pavyzdžiui, 2004 m. gegužės 12 d. Komisijos sprendimą dėl Ispanijos suteiktos naujos valstybės pagalbos Ispanijos valstybinių laivų statyklų restruktūrizavimui, valstybinės pagalbos klausimai C 40/00 (ex NN 61/00) (2005/173/EB).

40

(41)  
  „
  la concessione è assentita allo scopo di esercitarvi un cantiere di transformazioni e riparazioni di navi e/o imbarcazioni da diporto nonché per la gestione dei bacini di carenaggio in muratura...
  “

41

la concessione è assentita allo scopo di esercitarvi un cantiere di transformazioni e riparazioni di navi e/o imbarcazioni da diporto nonché per la gestione dei bacini di carenaggio in muratura...

(42)  
  2017 m. gruodžio 13 d. Sprendimas Graikija/Komisija, T-314/15, ECLI:EU:T:2017:903, 79 punktas.

42

Graikija/Komisija

(43)  
  1999 m. spalio 27 d. programoje išvardyta 20 uostų, kuriems taikomas nacionalinis finansavimas, o 2001 m. gegužės 2 d. programa šis sąrašas yra išplėstas (iki 25 uostų).

43

(44)  Žr., pavyzdžiui, 1999 m. birželio 17 d. Sprendimo Belgija/Komisija, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, 32 punktą; 2001 m. lapkričio 8 d. Sprendimo Adria-Wien Pipeline & Peggauer Zementwerke, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, 48 punktą.

44

Belgija/Komisija

Adria-Wien Pipeline & Peggauer Zementwerke

(45)  Žr. 2003 m. liepos 24 d. Sprendimo Altmark Trans/Regierungsprasidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, 87–88 punktus.

45

Altmark Trans/Regierungsprasidium Magdeburg

(46)  
  2017 m. gruodžio 20 d. Sprendimas Comunidad Autónoma del País Vasco ir Itelazpi/Komisija, sujungtos bylos C-66/16 P–C-69/16 P, ECLI:EU:C:2017:999, 72, 73 ir 75 punktai; taip pat generalinio advokato M. Wathelet išvada byloje Comunidad Autónoma del País Vasco ir Itelazpi/Komisija, sujungtos bylos C-66/16 P–C-69/16 P, ECLI:EU:C:2017:654, 112, 114–117 ir 121–122 punktai.

46

Comunidad Autónoma del País Vasco ir Itelazpi/Komisija

Comunidad Autónoma del País Vasco ir Itelazpi/Komisija

(47)  Žr. 2011 m. VESP komunikato 50 punktą.

47

(48)  
  2003 m. lapkričio 27 d. Sprendimas Enirisorse, sujungtos bylos C-34/01–C-38/01, ECLI:EU:C:2003:640, 33 punktas.

48

Enirisorse

(49)  Žr. 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikato dėl Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą (toliau – VESP komunikatas) 45 punktą.

49

(50)  Žr., pvz., 1980 m. rugsėjo 17 d. Sprendimo Philip Morris/Komisija, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 11 punktą ir 2004 m. balandžio 29 d. Sprendimo Italija/Komisija, C-372/97, ECLI:EU:C:2004:234, 44 punktą.

50

Philip Morris/Komisija

Italija/Komisija

(51)  Žr. 2004 m. gegužės 12 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos, kurią taikė Ispanija tolesnei restruktūrizavimo pagalbai valstybinėms Ispanijos laivų statykloms; Valstybės pagalbos byla C 40/00 (ex NN 61/00), (2005/173/EB).

51

(52)  Žr., pavyzdžiui, 1986 m. liepos 10 d. Sprendimo Belgija/Komisija, 40/85, ECLI:EU:C:1986:305, 12 punktą.

52

Belgija/Komisija

(53)  
  1996 m. liepos 11 d. Sprendimas SFEI ir kt., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60–61 punktai.

53

SFEI ir kt.

(54)  
  2017 m. kovo 1 d. Sprendimas SNCM/Komisija, T-454/13, ECLI:EU:T:2017:134, 233 punktas.

54

SNCM/Komisija

(55)  Žr. Komisijos sprendimą 94/374/EB.

55

(56)  
  2009 m. kovo 4 d. Sprendimas Associazione italiana del risparmio gestito και Fineco Asset Management/Komisija, T-274/05, ECLI:EU:T:2009:50, 145 punktas.

56

Associazione italiana del risparmio gestito και Fineco Asset Management/Komisija

(57)  
  2017 m. gruodžio 13 d. Sprendimas Graikija/Komisija, T-314/15, ECLI:EU:T:2017:903, 79 punktas.

57

Graikija/Komisija

(58)  Šis skaičius gaunamas atlikus vidutinio koncesijos mokesčio, kurį CAMED jau sumokėjo už 2004–2017 m., ekstrapoliaciją per 30 metų laikotarpį.

58

(59)  Visų pirma, kitų uosto operatorių įmonei CAMED mokamas mokestis apima: mokestį už i) sausųjų dokų naudojimą ir ii) CAMED teikiamas susijusias paslaugas, pavyzdžiui, laivo įplaukimo, išplaukimo ir techninės priežiūros doke, elektros energijos ir suslėgto oro tiekimo, doko krano paslaugų teikimo, taip pat stebėsenos ir aplinkosaugos.

59

(60)  Žr. 2011 m. VESP komunikato 50 punktą.

60

(61)  Komisijos sprendimas SA.39622 (2014/N), Slovėnijos Respublika – Pagalba, kuria siekiama atitaisyti 2014 m. sausio ir vasario mėn. Slovėnijoje plikledžio padarytą žalą (visi sektoriai, išskyrus žemės ūkį, miškininkystę, žuvininkystę ir akvakultūrą).

61

(62)  
  OL C 8, 2012 1 11, p. 15.

62

(63)  Žr. 2017 m. liepos 6 d. Sprendimo NEREA, C-245/16, ECLI:EU:C:2017:521, 32 punktą.

63

NEREA

(64)  Čia Italija remiasi Pranešimu Nr. 2003/C 317/06 (OL C 317, 2003 12 30, p. 11), ypač jo 12 punktu, kuriame nustatyta, kad „pagalba laivų statybai gali būti suteikta pagal [SESV 107 ir 108 straipsnius] ir visus teisės aktus bei priemones, priimtus remiantis šiais pagrindais“.

64

(65)  
  2016 m. kovo 8 d. Sprendimas Graikija/Komisija, C-431/14 P, ESLI:EU:C:2016:145, 70–72 punktai.

65

Graikija/Komisija

(66)  Žr. 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių (OL C 54, 2006 3 4, p. 13) 8 punktą (ir 9 išnašą): „<...> kai kuriems kitiems sektoriams [transporto ir laivų statybos] taip pat taikomos specialios taisyklės, kuriose atsižvelgiama į ypatingą atitinkamų sektorių padėtį ir kurios gali visiškai ar iš dalies nukrypti nuo šių gairių“, žr. Nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių (2000–2006 m.), (OL C 74, 1998 3 10, p. 9) 2 punktą: „Be to, kai kuriems sektoriams dar taikomos ir kitos taisyklės, specialiai numatytos konkretiems sektoriams“.

66

(67)  Žr. Reglamentą (EB) Nr. 1540/98, kuris įsigaliojo 1999 m. sausio 1 d. ir galiojo iki 2003 m. gruodžio 31 d.; ii) 2004 m. valstybės pagalbos laivų statybai sistemą, kuri iš pradžių buvo taikoma nuo 2004 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d., o vėliau du kartus pratęsta iki 2008 m. gruodžio 31 d. ir 2011 m. gruodžio 31 d.

67

(68)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 1540/98 7 straipsnį; 2003 m. valstybės pagalbos laivų statybai sistemos 26 punktą; 2011 m. valstybės pagalbos laivų statybai sistemos 13 konstatuojamąją dalį; taip pat žr. Komisijos sprendimą 2007/529/EB dėl valstybės pagalbos C21/2006 (ex N 635/2005), kurį turi įgyvendinti Slovakijos Respublika „Slovenské lodenice Komárno“.

68

(69)  
  1987 m. lapkričio 24 d. Sprendimas RSV/Komisija, 223/85, ECLI:EU:C:1987:502.

69

RSV/Komisija

(70)  
  2010 m. gruodžio 16 d. Sprendimas Kahla Thuringen Porzellan, C-537/08 P, ECLI:EU:C:2010:769, 63 punktas ir nurodyta teismo praktika.

70

Kahla Thuringen Porzellan

(71)  
  1987 m. kovo 11 d. Sprendimas Van den Bergh en Jurgens v Commission, 265/85, ECLI:EU:C:1987:121, 44 punktas.

71

Van den Bergh en Jurgens v Commission

(72)  
  1987 m. lapkričio 24 d. Sprendimas RSV v Commission, 223/85, ECLI:EU:C:1987:502.

72

RSV v Commission

(73)  
  2013 m. birželio 13 d. Sprendimas HGA Srl ir kt., sujungtos bylos C-630/11 P–C-633/11 P, ECLI:EU:C:2013:387, 134 punktas.

73

HGA Srl ir kt.

(74)  Dėl teisėtų lūkesčių principo apibrėžties žr. Teisingumo Teismo sprendimų Van den Bergh en Jurgens/Komisija, 265/85, ECLI:EU:C:1987:121, 44 punktą ir Sofrimport/Komisija, C-152/88, ECLI:EU:C:1990:259, 26 punktą; Pirmosios instancijos teismo sprendimų Mehibas Dordtselaan/Komisija, T-290/97, ECLI:EU:T:2000:8, 59 punktą ir Kyowa Hakko Kogyo/Komisija,T-223/00, ECLI:EU:T:2003:194, 51 punktą; dėl neteisėtai suteiktos pagalbos gavėjų teisėto lūkesčio nebuvimo žr. 2004 m. lapkričio 11 d. Teisingumo Teismo sprendimo Demesa ir Territorio Histórico de Álava/Komisija, sujungtos bylos C-183/02 P ir C-187/02 P, ECLI:EU:C:2004:701, 44–45 punktus ir juose nurodytą teismų praktiką.

74

Van den Bergh en Jurgens/Komisija

Sofrimport/Komisija

Mehibas Dordtselaan/Komisija

Kyowa Hakko Kogyo/Komisija,

Demesa ir Territorio Histórico de Álava/Komisija

(75)  Žr. 2002 m. rugsėjo 24 d. Teisingumo Teismo sprendimo Falck ir Acciaierie di Bolzano/Komisija,sujungtos bylos C-74/00 P ir C-75/00 P, ECLI:EU:C:2002:524, 140 punktą.

75

Falck ir Acciaierie di Bolzano/Komisija,

(76)  Žr. 2006 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimą 2007/256/EB dėl pagalbos sistemos, Prancūzijos skirtos pagal Bendrojo mokesčių kodekso 39 CA straipsnį – Valstybės pagalba C 46/2004 (ex NN 65/2004) (OL L 112, 2007 4 30, p. 41), ir 2008 m. balandžio 22 d. Sprendimo Commission v Salzgitter, C-408/04 P, ECLI:EU:C:2008:236, 106 punktą.

76

Commission v Salzgitter

---