# Euroopan unionin L 49/2019

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 49 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 62. vuosikerta20. helmikuu 2019 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 49

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

62. vuosikerta20. helmikuu 2019

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 58 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat seuraavien hyväksyntää: | 1 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 123 – Moottoriajoneuvoille tarkoitettujen mukautuvien etuvalaisinjärjestelmien (AFS-järjestelmien) tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset määräykset [2019/273] | 24 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 58 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat seuraavien hyväksyntää:

1

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 123 – Moottoriajoneuvoille tarkoitettujen mukautuvien etuvalaisinjärjestelmien (AFS-järjestelmien) tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset määräykset [2019/273]

24

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 20.2.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 49/1

---

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 58 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat seuraavien hyväksyntää:

| I | Taka-alleajosuojat |
| --- | --- |

I

Taka-alleajosuojat

| II | Ajoneuvot hyväksyttyä tyyppiä olevan taka-alleajosuojan asennuksen osalta |
| --- | --- |

II

Ajoneuvot hyväksyttyä tyyppiä olevan taka-alleajosuojan asennuksen osalta

| III | Ajoneuvot niiden taka-alleajosuojauksen osalta [2019/272] |
| --- | --- |

III

Ajoneuvot niiden taka-alleajosuojauksen osalta [2019/272]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Säännön muutossarja 03 – Voimaantulopäivä: 18. kesäkuuta 2016

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osien I, II ja III yhteiset määritelmät |
| --- | --- |

3.

OSA I.   TAKA-ALLEAJOSUOJIEN HYVÄKSYNTÄ

OSA I.

TAKA-ALLEAJOSUOJIEN HYVÄKSYNTÄ

| 4. | Määritelmät |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

5.

| 6. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vaatimukset |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Taka-alleajosuojan tyyppihyväksynnän muuttaminen ja laajentaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

12.

OSA II.   AJONEUVON HYVÄKSYNTÄ HYVÄKSYTTYÄ TYYPPIÄ OLEVAN TAKA-ALLEAJOSUOJAN ASENNUKSEN OSALTA

OSA II.

AJONEUVON HYVÄKSYNTÄ HYVÄKSYTTYÄ TYYPPIÄ OLEVAN TAKA-ALLEAJOSUOJAN ASENNUKSEN OSALTA

| 13. | Määritelmät |
| --- | --- |

13.

| 14. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

14.

| 15. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

15.

| 16. | Hyväksytyn taka-alleajosuojan asennusta koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

16.

| 17. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

17.

| 18. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

18.

| 19. | Ajoneuvotyypin muuttaminen ja tyyppihyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

19.

| 20. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

20.

| 21. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

21.

OSA III.   AJONEUVON HYVÄKSYNTÄ SEN TAKA-ALLEAJOSUOJAUKSEN OSALTA

OSA III.

AJONEUVON HYVÄKSYNTÄ SEN TAKA-ALLEAJOSUOJAUKSEN OSALTA

| 22. | Määritelmät |
| --- | --- |

22.

| 23. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

23.

| 24. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

24.

| 25. | Taka-alleajosuojausta koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

25.

| 26. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

26.

| 27. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

27.

| 28. | Ajoneuvotyypin muuttaminen ja tyyppihyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

28.

| 29. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

29.

| 30. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

30.

OSA IV.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

OSA IV.

SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

| 31. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

31.

LIITTEET

| 1 | Ilmoitus (Osa I) |
| --- | --- |

1

| 2 | Ilmoitus (Osa II) |
| --- | --- |

2

| 3 | Ilmoitus (Osa III) |
| --- | --- |

3

| 4 | Hyväksyntämerkit |
| --- | --- |

4

| 5 | Testausvaatimukset ja -menettelyt |
| --- | --- |

5

| 6 | Erityistapauksen muodostavat ajoneuvot |
| --- | --- |

6

| 7 | Eri ajoneuvoluokkia koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

7

1.   SOVELTAMISALA

1.1   Tätä sääntöä sovelletaan

| 1.1.1 | OSA I: luokkien M, N ja O ajoneuvoihin (1) asennettaviksi tarkoitettuihin taka-alleajosuojiin |
| --- | --- |

1.1.1

OSA I: luokkien M, N ja O ajoneuvoihin (1) asennettaviksi tarkoitettuihin taka-alleajosuojiin

1

| 1.1.2 | OSA II: tämän säännön I osan mukaisesti tyyppihyväksyttyjen taka-alleajosuojien asentamiseen luokkien M, N ja O ajoneuvoihin (1) |
| --- | --- |

1.1.2

OSA II: tämän säännön I osan mukaisesti tyyppihyväksyttyjen taka-alleajosuojien asentamiseen luokkien M, N ja O ajoneuvoihin (1)

1

| 1.1.3 | OSA III: luokkien M, N ja O ajoneuvoihin (1), jotka on varustettu taka-alleajosuojalla, jota ei ole erikseen hyväksytty tämän säännön osan I mukaisesti, tai jotka on suunniteltu ja/tai varustettu niin, että niiden osien voidaan katsoa täyttävän taka-alleajosuojan tehtävän kokonaan tai osittain |
| --- | --- |

1.1.3

OSA III: luokkien M, N ja O ajoneuvoihin (1), jotka on varustettu taka-alleajosuojalla, jota ei ole erikseen hyväksytty tämän säännön osan I mukaisesti, tai jotka on suunniteltu ja/tai varustettu niin, että niiden osien voidaan katsoa täyttävän taka-alleajosuojan tehtävän kokonaan tai osittain

1

| 1.1.4 | luokkien M1, M2, M3, N1, O1 ja O2 (1) ajoneuvoihin taka-alleajosuojauksen osalta. |
| --- | --- |

1.1.4

luokkien M1, M2, M3, N1, O1 ja O2 (1) ajoneuvoihin taka-alleajosuojauksen osalta.

1

2

3

1

1

2

1

1.2   Tätä sääntöä ei sovelleta

| 1.2.1 | ajoneuvoyhdistelmien vetoyksiköihin |
| --- | --- |

1.2.1

ajoneuvoyhdistelmien vetoyksiköihin

| 1.2.2 | perävaunuihin, jotka on varta vasten suunniteltu erityisen pitkien yhtä kappaletta olevien kuormien, kuten tukkien, terästankojen ja vastaavien, kuljetukseen |
| --- | --- |

1.2.2

perävaunuihin, jotka on varta vasten suunniteltu erityisen pitkien yhtä kappaletta olevien kuormien, kuten tukkien, terästankojen ja vastaavien, kuljetukseen

1.3   Ajoneuvot, joihin mikään taka-alleajosuojalaite (esim. kiinteä, irrotettava, kokoontaitettava tai säädettävä) ei sovellu niiden maantieliikenteessä liikkumiseen liittyvän käyttötarkoituksen takia, voidaan jättää osittain tai kokonaan tämän säännön soveltamisalan ulkopuolelle tyyppihyväksyntäviranomaisen päätöksellä.

2.   YLEISET VAATIMUKSET

2.1   Kaikki ajoneuvot on rakennettava ja/tai varustettava siten, että ne tarjoavat koko leveydeltään tehokkaan alleajosuojan tämän säännön kohdassa 1 tarkoitetuille ajoneuvoille takaa tapahtuvassa törmäyksessä luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen (2) kanssa.

1

1

2

2.2   Ajoneuvo on testattava liitteen 5 kohdassa 2 vahvistetuissa olosuhteissa.

2.3   Luokkien M1, M2, M3, N1, O1 tai O2 ajoneuvojen on katsottava täyttävän edellä vahvistetun vaatimuksen seuraavissa tapauksissa:

1

2

3

1

1

2

| a) | Ajoneuvo täyttää samat II tai III osassa vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

a)

Ajoneuvo täyttää samat II tai III osassa vahvistetut vaatimukset.

| b) | Kuormaamattoman ajoneuvon takaosan maavara on enintään 550 mm mitattuna leveydeltä, joka on enintään 100 mm pienempi kuin taka-akselin leveys kummallakin puolella (lukuun ottamatta renkaiden pullistumia lähellä tien pintaa). |
| --- | --- |

b)

Kuormaamattoman ajoneuvon takaosan maavara on enintään 550 mm mitattuna leveydeltä, joka on enintään 100 mm pienempi kuin taka-akselin leveys kummallakin puolella (lukuun ottamatta renkaiden pullistumia lähellä tien pintaa).

| c) | Kun kyse on luokkien O1 ja O2 ajoneuvoista, joiden renkaat ulottuvat yli puolelta leveydeltään korin ulkopuolelle (lukuun ottamatta roiskesuojia) tai alustan ulkopuolelle, jos ajoneuvossa ei ole koria, kuormaamattoman ajoneuvon takaosan maavara on enintään 550 mm mitattuna leveydeltä, joka on vähintään renkaiden sisimpien pisteiden välinen etäisyys vähennettynä 100 mm:llä (lukuun ottamatta renkaiden pullistumia lähellä tien pintaa) kummallakin puolella. |
| --- | --- |

c)

Kun kyse on luokkien O1 ja O2 ajoneuvoista, joiden renkaat ulottuvat yli puolelta leveydeltään korin ulkopuolelle (lukuun ottamatta roiskesuojia) tai alustan ulkopuolelle, jos ajoneuvossa ei ole koria, kuormaamattoman ajoneuvon takaosan maavara on enintään 550 mm mitattuna leveydeltä, joka on vähintään renkaiden sisimpien pisteiden välinen etäisyys vähennettynä 100 mm:llä (lukuun ottamatta renkaiden pullistumia lähellä tien pintaa) kummallakin puolella.

1

2

Jos taka-akseleita on enemmän kuin yksi, huomioon otetaan levein akseli.

Kohdan 2.3 alakohtien b ja c vaatimusten on täytyttävä vähintään suoralla,

| a) | jonka etäisyys on enintään 450 mm ajoneuvon perän uloimmasta pisteestä ja |
| --- | --- |

a)

jonka etäisyys on enintään 450 mm ajoneuvon perän uloimmasta pisteestä ja

| b) | jossa voi olla katkoksia, joiden pituus on yhteensä enintään 200 mm. |
| --- | --- |

b)

jossa voi olla katkoksia, joiden pituus on yhteensä enintään 200 mm.

2.4   G-luokan ajoneuvon on katsottava täyttävän edellä vahvistetun maavaraa koskevan vaatimuksen, jos jättökulma (ISO 612: 1978) on enintään

| a) | 10° ajoneuvoluokissa M1G ja N1G |
| --- | --- |

a)

10° ajoneuvoluokissa M1G ja N1G

1

1

| b) | 20° ajoneuvoluokissa M2G ja N2G ja |
| --- | --- |

b)

20° ajoneuvoluokissa M2G ja N2G ja

2

2

| c) | 25° ajoneuvoluokissa M3G ja N3G |
| --- | --- |

c)

25° ajoneuvoluokissa M3G ja N3G

3

3

mitattuna leveydeltä, joka on enintään 100 mm lyhyempi kuin taka-akselin leveys kummallakin puolella (lukuun ottamatta renkaiden pullistumia lähellä tien pintaa).

Jos taka-akseleita on enemmän kuin yksi, huomioon otetaan levein akseli. Tämän kohdan alakohtien a–c vaatimusten on täytyttävä vähintään suoralla,

| a) | jonka etäisyys on enintään 450 mm ajoneuvon perän uloimmasta pisteestä |
| --- | --- |

a)

jonka etäisyys on enintään 450 mm ajoneuvon perän uloimmasta pisteestä

| b) | jossa voi olla katkoksia, joiden pituus on yhteensä enintään 200 mm. |
| --- | --- |

b)

jossa voi olla katkoksia, joiden pituus on yhteensä enintään 200 mm.

3.   OSIEN I, II JA III YHTEISET MÄÄRITELMÄT

3.1   Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 3.1.1 | ’Kuormittamattomalla massalla’ tarkoitetaan ajokuntoisen ajoneuvon massaa ilman kuljettajaa, matkustajia tai kuormaa mutta sisältäen polttoaineen, jäähdytysnesteen, voiteluöljyn, työkalut ja varapyörän (jos valmistaja toimittaa viimeksi mainitut vakiovarusteina). |
| --- | --- |

3.1.1

’Kuormittamattomalla massalla’ tarkoitetaan ajokuntoisen ajoneuvon massaa ilman kuljettajaa, matkustajia tai kuormaa mutta sisältäen polttoaineen, jäähdytysnesteen, voiteluöljyn, työkalut ja varapyörän (jos valmistaja toimittaa viimeksi mainitut vakiovarusteina).

| 3.1.2 | ’Suurimmalla massalla’ tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa suurinta teknisesti sallittua massaa (tämä massa voi olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten sallima suurin massa). |
| --- | --- |

3.1.2

’Suurimmalla massalla’ tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa suurinta teknisesti sallittua massaa (tämä massa voi olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten sallima suurin massa).

| 3.1.3 | ”Taka-alleajosuoja” koostuu tavallisesti poikittaispalkista ja osista, joilla palkki kiinnitetään korin sivupalkkeihin tai muihin ajoneuvon rakenteisiin. |
| --- | --- |

3.1.3

”Taka-alleajosuoja” koostuu tavallisesti poikittaispalkista ja osista, joilla palkki kiinnitetään korin sivupalkkeihin tai muihin ajoneuvon rakenteisiin.

| 3.1.4 | ’Erillisellä ohjaamolla’ tarkoitetaan ohjaamoa, joka on kiinnitetty ajoneuvon runkoon erityisillä osilla ja jolla ei ole yhteisiä osia kuormatilan kanssa. |
| --- | --- |

3.1.4

’Erillisellä ohjaamolla’ tarkoitetaan ohjaamoa, joka on kiinnitetty ajoneuvon runkoon erityisillä osilla ja jolla ei ole yhteisiä osia kuormatilan kanssa.

OSA I.   TAKA-ALLEAJOSUOJIEN HYVÄKSYNTÄ

OSA I.

TAKA-ALLEAJOSUOJIEN HYVÄKSYNTÄ

4.   MÄÄRITELMÄT

4.1   Tämän säännön I osassa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 4.1.1 | ’Taka-alleajosuojan hyväksynnällä’ tarkoitetaan kyseisen taka-alleajosuojatyypin hyväksyntää kohdassa 7 esitettyjen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1.1

’Taka-alleajosuojan hyväksynnällä’ tarkoitetaan kyseisen taka-alleajosuojatyypin hyväksyntää kohdassa 7 esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

| 4.1.2 | ’Taka-alleajosuojan tyypillä’ tarkoitetaan taka-alleajosuojia, jotka eivät eroa toisistaan sellaisten olennaisten ominaisuuksien kuten muodon, mittojen, kiinnityksen, materiaalien ja kohdassa 5.2.2 tarkoitettujen merkintöjen osalta. |
| --- | --- |

4.1.2

’Taka-alleajosuojan tyypillä’ tarkoitetaan taka-alleajosuojia, jotka eivät eroa toisistaan sellaisten olennaisten ominaisuuksien kuten muodon, mittojen, kiinnityksen, materiaalien ja kohdassa 5.2.2 tarkoitettujen merkintöjen osalta.

5.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

5.1   Taka-alleajosuojan valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on tehtävä taka-alleajosuojan hyväksyntää koskeva hakemus.

5.2   Jokaisen taka-alleajosuojatyypin hakemukseen on liitettävä seuraavat:

| 5.2.1 | kolmena kappaleena asiakirjat, joissa kuvataan taka-alleajosuojan tekniset ominaisuudet, kuten mitat, muodot ja käytetyt materiaalit sekä asennustapa |
| --- | --- |

5.2.1

kolmena kappaleena asiakirjat, joissa kuvataan taka-alleajosuojan tekniset ominaisuudet, kuten mitat, muodot ja käytetyt materiaalit sekä asennustapa

| 5.2.2 | taka-alleajosuojatyypin näytekappale, jonka pääkomponenteissa on oltava selvästi ja pysyvästi merkittynä hakijan toiminimi tai tavaramerkki ja tyyppinimi. |
| --- | --- |

5.2.2

taka-alleajosuojatyypin näytekappale, jonka pääkomponenteissa on oltava selvästi ja pysyvästi merkittynä hakijan toiminimi tai tavaramerkki ja tyyppinimi.

5.3   Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää tyyppiä edustava taka-alleajosuoja.

5.4   Ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä tyyppihyväksyntäviranomaisen on todennettava, että on huolehdittu riittävistä järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa.

6.   HYVÄKSYNTÄ

6.1   Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu taka-alleajosuoja täyttää kohdan 7 vaatimukset, on kyseiselle taka-alleajosuojalle myönnettävä tyyppihyväksyntä.

6.2   Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 03, mikä vastaa muutossarjaa 03) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt merkittävät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle taka-alleajosuojan tyypille.

6.3   Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta taka-alleajosuojan hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

6.4   Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksytyn tyypin mukaiseen taka-alleajosuojaan on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:

| 6.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3), jotka ovat ympyrän sisällä; |
| --- | --- |

6.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3), jotka ovat ympyrän sisällä;

3

| 6.4.2 | Kohdassa 6.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

6.4.2

Kohdassa 6.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

6.5   Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

6.6   Tämän säännön liitteessä 4 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

7.   VAATIMUKSET

7.1   Poikittaispalkin profiilin korkeuden on oltava vähintään 120 mm. Poikittaispalkin sivuääripäät eivät saa olla taaksepäin taivutettuja eivätkä ulkoreunoiltaan teräviä. Tämä edellytys täyttyy, kun poikittaispalkin sivuääripäät on pyöristetty ulkopuolelta ja niiden kaarevuussäde on vähintään 2,5 mm.

Taka-alleajosuojissa, jotka on tarkoitettu asennettaviksi M- ja N1-luokan ajoneuvoihin, N2-luokan ajoneuvoihin, joiden suurin massa on enintään 8 tonnia, O1 ja O2-luokan ajoneuvoihin, G-luokan ajoneuvoihin ja nostolavalla varustettuihin ajoneuvoihin, poikittaispalkin profiilin korkeuden on oltava vähintään 100 mm.

1

2

1

2

7.2   Taka-alleajosuoja saa olla rakenteeltaan sellainen, että se voi olla eri asennoissa ajoneuvon takana. Tällöin suoja on voitava lukita varmasti käyttöasentoonsa niin, että tahaton siirtyminen estyy. Voima, jonka käyttäjä tarvitsee suojan asennon muuttamiseen, ei saa olla suurempi kuin 40 daN.

Taka-alleajosuojiin, jotka ovat rakenteeltaan sellaisia, että ne voivat olla eri asennoissa ajoneuvon takana, on laitettava joko symboleita käyttäen tai sen maan kielellä (kielillä), jossa laite on myynnissä, merkintä, jossa ilmoitetaan käyttäjälle taka-alleajosuojan vakioasento, joka tarjoaa tehokkaan alleajosuojan.

Merkinnän vähimmäiskoko: 60 × 120 mm.

7.3   Taka-alleajosuojan on tarjottava riittävä vastus ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisesti kohdistuville voimille. (Tämä on osoitettava tämän säännön liitteessä 5 määriteltyjen testausmenettelyjen ja -olosuhteiden mukaisesti.) Taka-alleajosuojan suurin vaakasuuntainen taipuma liitteessä 5 eriteltyjen voimien kohdistamisen aikana ja jälkeen on kirjattava tyyppihyväksyntäilmoitukseen (liite 1, kohta 8).

7.4   Takana olevalla nostolavalla varustettuun ajoneuvoon asennettavassa alleajosuojassa saa olla katkos nostolavamekanismin takia. Tässä tapauksessa sovelletaan seuraavia erityisvaatimuksia:

| 7.4.1 | Sivusuuntainen enimmäisetäisyys alleajosuojan osien ja niiden nostolavan osien välillä, jotka liikkuvat katkoksen kautta nostolaitetta käytettäessä ja joiden vuoksi katkos on tarpeellinen, saa olla enintään 2,5 cm. |
| --- | --- |

7.4.1

Sivusuuntainen enimmäisetäisyys alleajosuojan osien ja niiden nostolavan osien välillä, jotka liikkuvat katkoksen kautta nostolaitetta käytettäessä ja joiden vuoksi katkos on tarpeellinen, saa olla enintään 2,5 cm.

| 7.4.2 | Alleajosuojan erillisten osien, myös mahdollisten nostomekanismin sivuilla olevien osien tehollisen pinta-alan on oltava vähintään 420 cm2. |
| --- | --- |

7.4.2

Alleajosuojan erillisten osien, myös mahdollisten nostomekanismin sivuilla olevien osien tehollisen pinta-alan on oltava vähintään 420 cm2.

2

| 7.4.3 | Kun poikittaispalkin profiilin korkeus on alle 120 mm, alleajosuojan erillisten osien, myös mahdollisten nostomekanismin sivuilla olevien osien tehollisen pinta-alan on oltava vähintään 350 cm2. |
| --- | --- |

7.4.3

Kun poikittaispalkin profiilin korkeus on alle 120 mm, alleajosuojan erillisten osien, myös mahdollisten nostomekanismin sivuilla olevien osien tehollisen pinta-alan on oltava vähintään 350 cm2.

2

| 7.4.4 | Jos ajoneuvon leveys on vähemmän kuin 2 000 mm ja kohdissa 7.4.2 ja 7.4.3 esitettyjen vaatimusten täyttäminen on mahdotonta, tehollista pinta-alaa voidaan supistaa, mikäli riittävää vastusta koskevia vaatimuksia noudatetaan. |
| --- | --- |

7.4.4

Jos ajoneuvon leveys on vähemmän kuin 2 000 mm ja kohdissa 7.4.2 ja 7.4.3 esitettyjen vaatimusten täyttäminen on mahdotonta, tehollista pinta-alaa voidaan supistaa, mikäli riittävää vastusta koskevia vaatimuksia noudatetaan.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on oltava vuoden 1958 sopimuksen liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettujen menettelyjen ja seuraavien vaatimusten mukaisia:

| 8.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksytyt taka-alleajosuojat on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohdassa 7 esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

8.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksytyt taka-alleajosuojat on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohdassa 7 esitetyt vaatimukset.

| 8.2 | Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tällaisia tarkastuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

8.2

Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tällaisia tarkastuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

9.1   Tämän säännön mukaisesti taka-alleajosuojalle myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä asetetut vaatimukset eivät täyty tai jos suoja ei ole läpäissyt liitteessä 5 määrättyä testiä.

9.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

10.   TAKA-ALLEAJOSUOJAN TYYPPIHYVÄKSYNNÄN MUUTTAMINEN JA LAAJENTAMINEN

10.1   Taka-alleajosuojatyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava sille tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen taka-alleajosuojatyypin. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi ilmoituksen saatuaan

| 10.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittävää kielteistä vaikutusta ja että taka-alleajosuoja joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset tai |
| --- | --- |

10.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittävää kielteistä vaikutusta ja että taka-alleajosuoja joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset tai

| 10.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

10.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

10.2   Hyväksynnän vahvistaminen tai sen epääminen annetaan kohdan 6.3 mukaisella menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille, ja tässä yhteydessä täsmennetään kohteena olevat muutokset.

10.3   Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

11.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön mukaisesti hyväksytyn taka-alleajosuojatyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

12.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.

OSA II.   AJONEUVON HYVÄKSYNTÄ HYVÄKSYTTYÄ TYYPPIÄ OLEVAN TAKA-ALLEAJOSUOJAN ASENNUKSEN OSALTA

OSA II.

AJONEUVON HYVÄKSYNTÄ HYVÄKSYTTYÄ TYYPPIÄ OLEVAN TAKA-ALLEAJOSUOJAN ASENNUKSEN OSALTA

13.   MÄÄRITELMÄT

13.1   Tämän säännön osassa II sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 13.1.1 | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää tämän säännön osan I mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä olevan taka-alleajosuojan asennuksen osalta. |
| --- | --- |

13.1.1

’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää tämän säännön osan I mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä olevan taka-alleajosuojan asennuksen osalta.

| 13.1.2 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät poikkea toisistaan sellaisilta olennaisilta osin kuin | taka-akselin leveys |
| --- | --- | --- |

13.1.2

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät poikkea toisistaan sellaisilta olennaisilta osin kuin

taka-akselin leveys

| | ajoneuvon takaosan rakenne, mitat, muoto ja korkeus maasta sekä jousituksen ominaisuudet siltä osin, kuin niillä on merkitystä tämän säännön kohdassa 19 esitettyjen vaatimusten kannalta |
| --- | --- |

ajoneuvon takaosan rakenne, mitat, muoto ja korkeus maasta sekä jousituksen ominaisuudet siltä osin, kuin niillä on merkitystä tämän säännön kohdassa 19 esitettyjen vaatimusten kannalta

| | ajoneuvoon asennetut hyväksytyt taka-alleajosuojat. |
| --- | --- |

ajoneuvoon asennetut hyväksytyt taka-alleajosuojat.

13.2   Muut osaan II liittyvät määritelmät sisältyvät tämän säännön kohtaan 3.

14.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

14.1   Ajoneuvotyypin hyväksyntää hyväksyttyä tyyppiä olevien taka-alleajosuojien asennuksen osalta hakee valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuuttama edustaja.

14.2   Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

| 14.2.1 | ajoneuvoa kuvaavat piirustukset, joissa esitetään tämän säännön kohdan 13.1.2 kriteerien mukaisesti ajoneuvotyyppi sivulta ja takaa sekä hyväksyttyjen taka-alleajosuojien sijainti ja niiden osien yksityiskohdat, joilla suojat on kiinnitetty ajoneuvon alustaan |
| --- | --- |

14.2.1

ajoneuvoa kuvaavat piirustukset, joissa esitetään tämän säännön kohdan 13.1.2 kriteerien mukaisesti ajoneuvotyyppi sivulta ja takaa sekä hyväksyttyjen taka-alleajosuojien sijainti ja niiden osien yksityiskohdat, joilla suojat on kiinnitetty ajoneuvon alustaan

| 14.2.2 | ajoneuvon suurin massa |
| --- | --- |

14.2.2

ajoneuvon suurin massa

| 14.2.3 | ajoneuvoon asennettaviksi tarkoitettujen taka-alleajosuojien luettelo |
| --- | --- |

14.2.3

ajoneuvoon asennettaviksi tarkoitettujen taka-alleajosuojien luettelo

| 14.2.4 | tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä on toimitettava myös tämän säännön liitteen 1 mukainen tyyppihyväksynnän ilmoituslomake kunkin taka-alleajosuojan osalta. |
| --- | --- |

14.2.4

tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä on toimitettava myös tämän säännön liitteen 1 mukainen tyyppihyväksynnän ilmoituslomake kunkin taka-alleajosuojan osalta.

14.3   Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava ajoneuvo, joka edustaa hyväksytyllä taka-allejosuojalla varustettua hyväksynnän kohteena olevaa tyyppiä.

14.3.1   Ajoneuvo, jossa ei ole kaikkia tyyppiin kuuluvia komponentteja, voidaan hyväksyä testattavaksi, jos hakija kykenee osoittamaan tyyppihyväksyntäviranomaiselle tyydyttävällä tavalla, ettei komponenttien puuttumisella ole vaikutusta tarkastusten tuloksiin tämän säännön vaatimusten osalta.

14.4   Tyyppihyväksyntäviranomaisen on ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä todennettava, että on huolehdittu riittävistä järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa.

15.   HYVÄKSYNTÄ

15.1   Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo on varustettu hyväksytyllä taka-alleajosuojalla ja vastaa kohdan 16 vaatimuksia ja on testattu kohdassa 2.2 asetettujen vaatimusten mukaisesti, on kyseiselle ajoneuvotyypille myönnettävä tyyppihyväksyntä.

15.2   Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 03, mikä vastaa muutossarjaa 03) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt merkittävät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.

15.3   Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

15.4   Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin kanssa yhdenmukaiseen ajoneuvoon on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista:

| 15.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4), jotka ovat ympyrän sisällä; |
| --- | --- |

15.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4), jotka ovat ympyrän sisällä;

4

| 15.4.2 | kohdassa 15.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

15.4.2

kohdassa 15.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

15.5   Edellä kohdassa 15.4.1 määriteltyä symbolia ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen liitetyn muun säännön mukaisesti maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön mukaisesti. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden mukaisesti on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön mukaisesti, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 15.4.1 määritellyn symbolin oikealle puolelle.

15.6   Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

15.7   Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

15.8   Tämän säännön liitteessä 4 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

16.   HYVÄKSYTYN TAKA-ALLEAJOSUOJAN ASENNUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

16.1   Kun kyse on luokan N2 ajoneuvoista, joiden suurin massa on yli 8 tonnia, tai luokan N3, O3 ja O4 ajoneuvoista, suojan alareunan etäisyys maasta ei edes ajoneuvon ollessa kuormaamaton saa olla suurempi kuin

2

3

3

4

| a) | 450 mm, kun kyse on moottoriajoneuvoista ja perävaunuista, jotka on varustettu hydropneumaattisella, hydraulisella tai pneumaattisella jousituksella tai automaattisella kuorman mukaan toimivalla tasonsäätölaitteistolla. Joka tapauksessa standardin ISO 612:1978 mukaisen enintään 8 asteen jättökulman ja enintään 550 mm:n maavaran katsotaan täyttävän vaatimukset. |
| --- | --- |

a)

450 mm, kun kyse on moottoriajoneuvoista ja perävaunuista, jotka on varustettu hydropneumaattisella, hydraulisella tai pneumaattisella jousituksella tai automaattisella kuorman mukaan toimivalla tasonsäätölaitteistolla. Joka tapauksessa standardin ISO 612:1978 mukaisen enintään 8 asteen jättökulman ja enintään 550 mm:n maavaran katsotaan täyttävän vaatimukset.

| b) | 500 mm tai standardin ISO 612:1978 mukainen 8 asteen jättökulma sen mukaan, kumpi näistä on pienempi, kun kyse on muista kuin edellä kohdassa a mainituista ajoneuvoista. Joka tapauksessa standardin ISO 612:1978 mukaisen enintään 8 asteen jättökulman ja enintään 550 mm:n maavaran katsotaan täyttävän vaatimukset. |
| --- | --- |

b)

500 mm tai standardin ISO 612:1978 mukainen 8 asteen jättökulma sen mukaan, kumpi näistä on pienempi, kun kyse on muista kuin edellä kohdassa a mainituista ajoneuvoista. Joka tapauksessa standardin ISO 612:1978 mukaisen enintään 8 asteen jättökulman ja enintään 550 mm:n maavaran katsotaan täyttävän vaatimukset.

Tämä vaatimus koskee ajoneuvon tai perävaunun koko leveyttä, ja niiden pisteiden etäisyys maasta, joihin tämän säännön osan I mukaiset testivoimat kohdistetaan ja jotka kirjataan tyyppihyväksyntäilmoitukseen (liite 1, kohta 7), ei saa olla suurempi kuin edellä alakohdissa a ja b mainitut arvot, joihin on lisätty puolet taka-alleajosuojan poikittaispalkin profiilin vaaditusta vähimmäiskorkeudesta.

Testivoimien kohdistamiseen liittyvä korkeusvaatimus on mukautettava maavaraan, joka on säädetty edellä olevien jättökulmaa koskevien määräysten perusteella.

16.2   Kun kyse on luokan M ja N1 ajoneuvoista, luokan N2 ajoneuvoista, joiden suurin massa on enintään 8 tonnia, sekä luokan O1 ja O2 ajoneuvoista, suojan alareunan etäisyys maasta ei edes ajoneuvon ollessa kuormaamaton saa olla missään kohdassa suojan leveyttä suurempi kuin 550 mm, ja niiden pisteiden etäisyys maasta, joihin tämän säännön osan I mukaiset testivoimat kohdistetaan ja jotka kirjataan tyyppihyväksyntäilmoitukseen (liite 1, kohta 7), saa olla korkeintaan 600 mm.

1

2

1

2

16.3   Taka-alleajosuojan leveys ei saa missään kohdassa ylittää taka-akselin leveyttä mitattuna pyörien uloimmista pisteistä ottamatta huomioon renkaiden pullistumista lähellä maata. Suoja ei myöskään saa olla kummallakaan puolella yli 100 mm:ä akselia lyhyempi. Jos suoja sisältyy tai kuuluu ajoneuvon korirakenteeseen, joka ulottuu taka-akselin leveyden yli, ei sovelleta vaatimusta, jonka mukaan taka-alleajosuoja ei saa olla taka-akselia leveämpi. Kun kyse on luokan O1 ja O2 ajoneuvoista, joiden renkaat ulottuvat yli puolelta leveydeltään korin ulkopuolelle (lukuun ottamatta roiskesuojia) tai alustan ulkopuolelle, jos ajoneuvossa ei ole koria, taka-alleajosuojan on oltava leveydeltään vähintään renkaiden sisimpien pisteiden välinen etäisyys vähennettynä 100 mm:llä (lukuun ottamatta renkaiden pullistumia lähellä tien pintaa) kummallakin puolella. Jos taka-akseleita on enemmän kuin yksi, huomioon otetaan levein akseli. Liitteen 5 kohdissa 3.1.2 ja 3.1.3 esitettyjen vaatimusten lisäksi on todennettava ja kirjattava tyyppihyväksyntäilmoitukseen (liite 1, kohta 7) niiden pisteiden, joihin testivoimat kohdistetaan, etäisyys takapyörien ulkosyrjistä.

1

2

16.4   Kun kyse on luokan M ja N1 ajoneuvoista, luokan N2 ajoneuvoista, joiden suurin massa on enintään 8 tonnia, sekä luokan O1 ja O2 ajoneuvoista, alleajosuojan on oltava kiinnitetty siten, että sen poikittaispalkin takapinnan ja ajoneuvon perän uloimmassa osassa olevan takimmaisen pisteen välinen vaakasuuntainen etäisyys, nostolaite mukaan luettuna, on korkeintaan 400 mm vähennettynä suurimmalla kokonaismuodonmuutoksella, mukaan lukien sekä plastinen että elastinen muodonmuutos (osan I kohta 7.3). Muodonmuutos mitataan ja kirjataan testin aikana pisteestä, johon testivoima kohdistetaan suoritettaessa taka-alleajosuojan tyyppihyväksyntää tämän säännön osan I mukaisesti, ja se kirjataan tyyppihyväksyntäilmoitukseen (liite 1, kohta 8). Tätä etäisyyttä mitattaessa ei oteta huomioon mitään ajoneuvon osia, jotka ovat yli 2 metrin korkeudella maasta ajoneuvon kaikissa kuormitustiloissa.

1

2

1

2

Kun kyse on luokan N2 ajoneuvoista, joiden suurin massa on yli 8 tonnia, luokan N3 ajoneuvoista sekä luokan O3 ja O4 ajoneuvoista, jotka on varustettu nostolavalla tai suunniteltu kippiperävaunuiksi, sovelletaan samoja vaatimuksia kuin edellä. Näiden luokkien ajoneuvojen osalta vaakasuuntainen etäisyys ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin 300 mm poikittaispalkin takapinnasta mitattuna ennen testivoimien kohdistamista.

2

3

3

4

Kun kyse on luokan O3 ja O4 ajoneuvoista, joissa ei ole nostolavaa ja joita ei ole suunniteltu kippiperävaunuiksi, vaakasuuntaiset enimmäisetäisyydet vähennetään 200 mm:iin ennen testivoimien kohdistamista ja 300 mm:iin vähennettynä suurimmalla kokonaismuodonmuutoksella, mukaan lukien sekä plastinen että elastinen muodonmuutos (osan I kohta 7.3). Muodonmuutos mitataan ja kirjataan testin aikana pisteestä, johon testivoima kohdistetaan (liite 1, kohta 8).

3

4

Joka tapauksessa muut kuin rakenteelliset ulkonemat, kuten takavalaisimet, ja kooltaan 50 mm pienemmät ulkonemat kaikissa suunnissa, kuten kumipuskurit, joustavat puskurit, saranat ja salvat, jätetään ottamatta huomioon määritettäessä perän uloimmassa osassa olevaa takimmaista pistettä.

Ennen testivoimien kohdistamista taka-alleajosuojan yksittäisen, segmentoidun tai kaltevan poikittaispalkin takapinnan etummaisen pisteen ja takimmaisen pisteen välinen suurin sallittu vaakasuuntainen etäisyys on 100 mm mitattuna ajoneuvon pitkittäistasossa.

16.5   Suojan on oltava kiinnitetty siten, että suojan suurin maavara ei liitteessä 5 eriteltyjen testivoimien kohdistamisen jälkeen missään pisteessä ylitä ennen testiä mitattua arvoa yli 60 mm:llä edes ajoneuvon ollessa kuormaamaton, kun kyse on luokan N2 ajoneuvoista, joiden suurin massa on yli 8 tonnia, sekä luokan N3, O3 ja O4 ajoneuvoista. Kun kyse on ajoneuvoista, joissa jättökulma on enintään 8° (kohta 16.1), suurin maavara ei saa olla yli 600 mm.

2

3

3

4

16.6   Sen ajoneuvotyypin suurin massa, jolle hyväksyntää haetaan, ei saa olla suurempi kuin massa, joka on merkitty kunkin kyseiseen ajoneuvoon asennettavaksi tarkoitetun hyväksytyn taka-alleajosuojan tyyppihyväksynnän ilmoituslomakkeeseen.

16.7   Kun otetaan huomioon kohdassa 7.2 olevat säädettävää taka-alleajosuojaa koskevat määräykset, merkintä on sijoitettava siten, että se on selvästi ja pysyvästi näkyvissä kuljettajan istuinpaikalta, tai ajoneuvon perään taka-alleajosuojan viereen paikkaan, josta se on helposti nähtävissä.

17.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on oltava vuoden 1958 sopimuksen liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettujen menettelyjen ja seuraavien vaatimusten mukaisia:

| 17.1 | Kaikki tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat tyyppiä, joka on hyväksytty kohdan 16 vaatimukset täyttävänä. |
| --- | --- |

17.1

Kaikki tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat tyyppiä, joka on hyväksytty kohdan 16 vaatimukset täyttävänä.

| 17.2 | Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tällaisia tarkastuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

17.2

Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tällaisia tarkastuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa.

18.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

18.1   Ajoneuvotyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä esitetyt vaatimukset eivät täyty.

18.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

19.   AJONEUVOTYYPIN MUUTTAMINEN JA TYYPPIHYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

19.1   Hyväksyttyyn ajoneuvotyyppiin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi ilmoituksen saatuaan

| 19.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai |
| --- | --- |

19.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

| 19.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

19.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

19.2   Hyväksynnän vahvistaminen tai sen epääminen annetaan kohdan 15.3 mukaisella menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille, ja tässä yhteydessä täsmennetään kohteena oleva muutos.

19.3   Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

20.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

21.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.

OSA III   AJONEUVON HYVÄKSYNTÄ SEN TAKA-ALLEAJOSUOJAUKSEN OSALTA

OSA III

AJONEUVON HYVÄKSYNTÄ SEN TAKA-ALLEAJOSUOJAUKSEN OSALTA

22.   MÄÄRITELMÄT

22.1   Tämän säännön osassa III sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 22.1.1 | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää sen taka-alleajosuojauksen osalta. |
| --- | --- |

22.1.1

’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää sen taka-alleajosuojauksen osalta.

| 22.1.2 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan olennaisissa kohdin, kuten taka-akselin leveydessä, takaosan rakenteessa, mitoissa, muodossa ja materiaaleissa tai jousituksen ominaisuuksissa, siltä osin kuin niillä on merkitystä tämän säännön kohdassa 25 esitettyjen vaatimusten kannalta. |
| --- | --- |

22.1.2

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan olennaisissa kohdin, kuten taka-akselin leveydessä, takaosan rakenteessa, mitoissa, muodossa ja materiaaleissa tai jousituksen ominaisuuksissa, siltä osin kuin niillä on merkitystä tämän säännön kohdassa 25 esitettyjen vaatimusten kannalta.

| 22.1.3 | ”Taka-alleajosuojauksella” tarkoitetaan sitä,






  22.1.3.1 | että ajoneuvon takaosa on varustettu erityisellä taka-alleajosuojalla tai |
| --- | --- | --- |

22.1.3

”Taka-alleajosuojauksella” tarkoitetaan sitä,

22.1.3.1

että ajoneuvon takaosa on varustettu erityisellä taka-alleajosuojalla tai

| 22.1.3.2 | että ajoneuvon korin, alustan osien tai muiden osien katsotaan muotonsa ja ominaisuuksiensa puolesta täyttävän osittain tai kokonaan taka-alleajosuojan tehtävän. |
| --- | --- |

22.1.3.2

että ajoneuvon korin, alustan osien tai muiden osien katsotaan muotonsa ja ominaisuuksiensa puolesta täyttävän osittain tai kokonaan taka-alleajosuojan tehtävän.

22.2   Muut osaan III liittyvät määritelmät sisältyvät tämän säännön kohtaan 3.

23.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

23.1   Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on tehtävä ajoneuvon tyyppihyväksyntää koskeva hakemus taka-alleajosuojauksen osalta.

23.2   Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

| 23.2.1 | yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin rakenteesta, mitoista, muodoista ja materiaaleista siltä osin kuin ne ovat tämän säännön kannalta oleellisia; |
| --- | --- |

23.2.1

yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin rakenteesta, mitoista, muodoista ja materiaaleista siltä osin kuin ne ovat tämän säännön kannalta oleellisia;

| 23.2.2 | ajoneuvon piirustukset, joissa näkyvät ajoneuvotyypin sivu- ja takakuva sekä rakenteen takaosan yksityiskohdat; |
| --- | --- |

23.2.2

ajoneuvon piirustukset, joissa näkyvät ajoneuvotyypin sivu- ja takakuva sekä rakenteen takaosan yksityiskohdat;

| 23.2.3 | ajoneuvon suurin massa; |
| --- | --- |

23.2.3

ajoneuvon suurin massa;

| 23.2.4 | taka-alleajosuojauksen yksityiskohtainen kuvaus, josta selviävät sen mitat, muoto, materiaalit ja sijainti ajoneuvossa. |
| --- | --- |

23.2.4

taka-alleajosuojauksen yksityiskohtainen kuvaus, josta selviävät sen mitat, muoto, materiaalit ja sijainti ajoneuvossa.

23.3   Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää tyyppiä edustava ajoneuvo.

23.3.1   Ajoneuvo, jossa ei ole kaikkia tyyppiin kuuluvia komponentteja, voidaan hyväksyä testattavaksi, jos hakija kykenee osoittamaan tyyppihyväksyntäviranomaiselle tyydyttävällä tavalla, ettei komponenttien puuttumisella ole vaikutusta tarkastuksen tuloksiin tämän säännön vaatimusten osalta.

23.4   Tyyppihyväksyntäviranomaisen on ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä todennettava, että on huolehdittu riittävistä järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa.

24.   HYVÄKSYNTÄ

24.1   Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo vastaa kohdan 2.3 b tai c alakohdan tai kohdan 25 vaatimuksia ja on testattu kohdassa 2.2 asetettujen vaatimusten mukaisesti, on kyseiselle ajoneuvotyypille annettava tyyppihyväksyntä.

24.2   Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 03, mikä vastaa muutossarjaa 03) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt merkittävät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.

24.3   Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 3 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

24.4   Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin kanssa yhdenmukaiseen ajoneuvoon on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista:

| 24.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (5), jotka ovat ympyrän sisällä; |
| --- | --- |

24.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (5), jotka ovat ympyrän sisällä;

5

| 24.4.2 | kohdassa 24.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

24.4.2

kohdassa 24.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

24.5   Edellä kohdassa 24.4.1 määriteltyä symbolia ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän muun säännön mukaisesti maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön mukaisesti. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden mukaisesti on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön mukaisesti, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 24.4.1 määritellyn symbolin oikealle puolelle.

24.6   Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

24.7   Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

24.8   Tämän säännön liitteessä 4 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

25.   TAKA-ALLEAJOSUOJAUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

25.1   Kun kyse on luokan N2 ajoneuvoista, joiden suurin massa on yli 8 tonnia, tai luokan N3, O3 ja O4 ajoneuvoista, alleajosuojan alareunan etäisyys maasta ei edes ajoneuvon ollessa kuormaamaton saa olla suurempi kuin

2

3

3

4

| a) | 450 mm, kun kyse on moottoriajoneuvoista ja perävaunuista, jotka on varustettu hydropneumaattisella, hydraulisella tai pneumaattisella jousituksella tai automaattisella kuorman mukaan toimivalla tasonsäätölaitteistolla. Joka tapauksessa standardin ISO 612:1978 mukaisen enintään 8 asteen jättökulman ja enintään 550 mm:n maavaran katsotaan täyttävän vaatimukset. |
| --- | --- |

a)

450 mm, kun kyse on moottoriajoneuvoista ja perävaunuista, jotka on varustettu hydropneumaattisella, hydraulisella tai pneumaattisella jousituksella tai automaattisella kuorman mukaan toimivalla tasonsäätölaitteistolla. Joka tapauksessa standardin ISO 612:1978 mukaisen enintään 8 asteen jättökulman ja enintään 550 mm:n maavaran katsotaan täyttävän vaatimukset.

| b) | 500 mm tai standardin ISO 612:1978 mukainen 8 asteen jättökulma sen mukaan, kumpi näistä on pienempi, kun kyse on muista kuin edellä kohdassa a mainituista ajoneuvoista. Joka tapauksessa standardin ISO 612:1978 mukaisen enintään 8 asteen jättökulman ja enintään 550 mm:n maavaran katsotaan täyttävän vaatimukset. |
| --- | --- |

b)

500 mm tai standardin ISO 612:1978 mukainen 8 asteen jättökulma sen mukaan, kumpi näistä on pienempi, kun kyse on muista kuin edellä kohdassa a mainituista ajoneuvoista. Joka tapauksessa standardin ISO 612:1978 mukaisen enintään 8 asteen jättökulman ja enintään 550 mm:n maavaran katsotaan täyttävän vaatimukset.

Tämä vaatimus koskee ajoneuvon tai perävaunun koko leveyttä, ja niiden pisteiden etäisyys maasta, joihin tämän säännön osan I mukaiset testivoimat kohdistetaan ja jotka kirjataan tyyppihyväksyntäilmoitukseen (liite 1, kohta 7), ei saa olla suurempi kuin edellä alakohdissa a ja b mainitut arvot, joihin on lisätty puolet taka-alleajosuojan poikittaispalkin profiilin vaaditusta vähimmäiskorkeudesta.

Testivoimien kohdistamiseen liittyvä korkeusvaatimus on mukautettava maavaraan, joka on säädetty edellä olevien jättökulmaa koskevien määräysten perusteella.

25.2   Kun kyse on luokan M ja N1 ajoneuvoista, luokan N2 ajoneuvoista, joiden suurin massa on enintään 8 tonnia, sekä luokan O1 ja O2 ajoneuvoista, suojan alareunan etäisyys maasta ei edes ajoneuvon ollessa kuormaamaton saa olla missään kohdassa suojan leveyttä suurempi kuin 550 mm, ja niiden taka-alleajosuojan pisteiden etäisyys maasta, joihin testivoimat kohdistetaan, saa olla korkeintaan 600 mm.

1

2

1

2

25.3   Kun kyse on luokan M ja N1 ajoneuvoista, luokan N2 ajoneuvoista, joiden suurin massa on enintään 8 tonnia, sekä luokan O1 ja O2 ajoneuvoista, taka-alleajosuojauksen on sijaittava niin lähellä ajoneuvon perää kuin mahdollista. Suojan takapinnan ja ajoneuvon perän uloimmassa osassa olevan takimmaisen pisteen välinen vaakasuuntainen enimmäisetäisyys, nostolaite mukaan luettuna, on korkeintaan 400 mm. Etäisyys mitataan poikittaispalkin takapinnasta ja kirjataan testin aikana silloin, kun testivoima kohdistetaan.

1

2

1

2

Kun kyse on luokan N2 ajoneuvoista, joiden suurin massa on yli 8 tonnia, luokan N3 ajoneuvoista sekä luokan O3 ja O4 ajoneuvoista, jotka on varustettu nostolavalla tai suunniteltu kippiperävaunuiksi, sovelletaan samoja vaatimuksia kuin edellä. Näiden luokkien ajoneuvojen osalta vaakasuuntainen etäisyys ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin 300 mm poikittaispalkin takapinnasta mitattuna ennen testivoimien kohdistamista.

2

3

3

4

Kun kyse on taka-alleajosuojauksesta luokan O3 ja O4 ajoneuvoissa, joissa ei ole nostolavaa ja joita ei ole suunniteltu kippiperävaunuiksi, vaakasuuntainen enimmäisetäisyys saa olla enintään 200 mm ennen testiä ja 300 millimetriä testin aikana silloin, kun testivoimat kohdistetaan.

3

4

Joka tapauksessa muut kuin rakenteelliset ulkonemat, kuten takavalaisimet, ja kooltaan 50 mm pienemmät ulkonemat kaikissa suunnissa, kuten kumipuskurit, joustavat puskurit, saranat ja salvat, jätetään ottamatta huomioon määritettäessä perän uloimmassa osassa olevaa takimmaista pistettä.

Ennen testivoimien kohdistamista taka-alleajosuojan yksittäisen, segmentoidun tai kaltevan poikittaispalkin takapinnan etummaisen pisteen ja takimmaisen pisteen välinen suurin sallittu vaakasuuntainen etäisyys on 100 mm mitattuna ajoneuvon pitkittäistasossa.

25.4   Taka-alleajosuojauksen leveys ei saa missään kohdassa ylittää taka-akselin leveyttä mitattuna pyörien uloimmista pisteistä ottamatta huomioon renkaiden pullistumista lähellä maata. Suojaus ei myöskään saa olla kummallakaan puolella yli 100 mm:ä akselia lyhyempi. Jos suoja sisältyy tai kuuluu ajoneuvon korirakenteeseen, joka ulottuu taka-akselin leveyden yli, ei sovelleta vaatimusta, jonka mukaan taka-alleajosuojaus ei saa olla taka-akselia leveämpi. Kun kyse on luokan O1 ja O2 ajoneuvoista, joiden renkaat ulottuvat yli puolelta leveydeltään korin ulkopuolelle (lukuun ottamatta roiskesuojia) tai alustan ulkopuolelle, jos ajoneuvossa ei ole koria, taka-alleajosuojauksen on oltava leveydeltään vähintään renkaiden sisimpien pisteiden välinen etäisyys vähennettynä 100 mm:llä (lukuun ottamatta renkaiden pullistumia lähellä tien pintaa) kummallakin puolella. Jos taka-akseleita on enemmän kuin yksi, huomioon otetaan levein akseli. Liitteen 5 kohdissa 3.1.2 ja 3.1.3 esitettyjen vaatimusten lisäksi on todennettava ja kirjattava tyyppihyväksyntäilmoitukseen (liite 1, kohta 7) niiden pisteiden, joihin testivoimat kohdistetaan, etäisyys takapyörien ulkosyrjistä.

1

2

25.5   Poikittaispalkin profiilin korkeuden on oltava vähintään 120 mm. Poikittaispalkin sivuääripäät eivät saa olla taaksepäin taivutettuja eivätkä ulkoreunoiltaan teräviä. Tämä edellytys täyttyy, kun taka-alleajosuojauksen sivuääripäät on pyöristetty ulkopuolelta ja niiden kaarevuussäde on vähintään 2,5 mm.

Luokan M ja N1 ajoneuvoissa, luokan N2 ajoneuvoissa, joiden suurin massa on enintään 8 tonnia, luokan O1 ja O2 ajoneuvoissa, luokan G ajoneuvoissa ja nostolavalla varustetuissa ajoneuvoissa poikittaispalkin profiilin korkeuden on oltava vähintään 100 mm.

1

2

1

2

25.6   Taka-alleajosuojaus saa olla rakenteeltaan sellainen, että se voi olla eri asennoissa ajoneuvon takana. Tällöin laite on voitava lukita varmasti käyttöasentoonsa niin, että tahaton siirtyminen estyy. Voima, jonka käyttäjä tarvitsee taka-alleajosuojauksen asennon muuttamiseen, ei saa olla suurempi kuin 40 daN.

Taka-alleajosuojauksiin, jotka ovat rakenteeltaan sellaisia, että ne voivat olla eri asennoissa ajoneuvon takana, on laitettava merkintä sen maan kielellä (kielillä), jossa laite on myynnissä.

Merkinnän vähimmäiskoko: 60 × 120 mm.

Merkintä on sijoitettava siten, että se on selvästi ja pysyvästi näkyvissä, ajoneuvon perään taka-alleajosuojauksen viereen. Merkinnässä on ilmoitettava käyttäjälle taka-alleajosuojauksen vakioasento, joka tarjoaa tehokkaan alleajosuojan.

25.7   Taka-alleajosuojauksen on tarjottava riittävä vastus ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisesti kohdistuville voimille, ja sen on käyttöasennossaan oltava kytketty alustan sivupalkkeihin tai niitä korvaaviin osiin. Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos voidaan osoittaa, että liitteessä 5 tarkoitettujen voimien kohdistamisen aikana ja sen jälkeen vaakasuuntainen etäisyys taka-alleajosuojauksen takapinnasta ajoneuvon perän uloimmassa osassa olevaan takimmaiseen pisteeseen, nostolaite mukaan luettuna, on korkeintaan 400 mm kaikissa pisteissä, joihin voimia on kohdistettu. Tätä etäisyyttä mitattaessa ei oteta huomioon mitään ajoneuvon osia, jotka ovat yli 2 metrin korkeudella maasta ajoneuvon ollessa kuormaamaton.

Suojan suurin maavara ei liitteessä 5 eriteltyjen testivoimien kohdistamisen jälkeen missään pisteessä saa ylittää ennen testiä mitattua arvoa yli 60 mm:llä edes ajoneuvon ollessa kuormaamaton, kun kyse on luokan N2 ajoneuvoista, joiden suurin massa on yli 8 tonnia, sekä luokan N3, O3 ja O4 ajoneuvoista. Kun kyse on ajoneuvoista, joissa jättökulma on enintään 8° (kohta 16.1), suurin maavara ei saa olla yli 600 mm.

2

3

3

4

25.8   Käytännön testiä ei tarvitse tehdä, jos laskelmin voidaan osoittaa, että liitteen 5 kohdan 3 vaatimukset täyttyvät. Jos käytännön testi suoritetaan, laitteen on oltava kiinnitettynä ajoneuvon alustan sivupalkkeihin tai merkittävään osaan niistä taikka muihin rakenteellisiin palkkeihin.

25.9   Takana olevalla nostolavalla varustettuun ajoneuvoon asennettavassa alleajosuojassa saa olla katkos nostolavamekanismin takia. Tässä tapauksessa sovelletaan seuraavia erityisvaatimuksia:

| 25.9.1 | Sivusuuntainen enimmäisetäisyys alleajosuojan osien ja niiden nostolavan osien välillä, jotka liikkuvat katkoksen kautta nostolaitetta käytettäessä ja joiden vuoksi katkos on tarpeellinen, saa olla enintään 2,5 cm. |
| --- | --- |

25.9.1

Sivusuuntainen enimmäisetäisyys alleajosuojan osien ja niiden nostolavan osien välillä, jotka liikkuvat katkoksen kautta nostolaitetta käytettäessä ja joiden vuoksi katkos on tarpeellinen, saa olla enintään 2,5 cm.

| 25.9.2 | Alleajosuojan erillisten osien, myös mahdollisten nostomekanismin sivuilla olevien osien tehollisen pinta-alan on oltava vähintään 420 cm2. |
| --- | --- |

25.9.2

Alleajosuojan erillisten osien, myös mahdollisten nostomekanismin sivuilla olevien osien tehollisen pinta-alan on oltava vähintään 420 cm2.

2

| 25.9.3 | Kun poikittaispalkin profiilin korkeus on alle 120 mm, alleajosuojan erillisten osien, myös mahdollisten nostomekanismin sivuilla olevien osien tehollisen pinta-alan on oltava vähintään 350 cm2. |
| --- | --- |

25.9.3

Kun poikittaispalkin profiilin korkeus on alle 120 mm, alleajosuojan erillisten osien, myös mahdollisten nostomekanismin sivuilla olevien osien tehollisen pinta-alan on oltava vähintään 350 cm2.

2

| 25.9.4 | Jos ajoneuvon leveys on vähemmän kuin 2 000 mm ja kohdissa 25.9.2 ja 25.9.3 esitettyjen vaatimusten täyttäminen on mahdotonta, tehollista pinta-alaa voidaan supistaa, mikäli riittävää vastusta koskevia vaatimuksia noudatetaan. |
| --- | --- |

25.9.4

Jos ajoneuvon leveys on vähemmän kuin 2 000 mm ja kohdissa 25.9.2 ja 25.9.3 esitettyjen vaatimusten täyttäminen on mahdotonta, tehollista pinta-alaa voidaan supistaa, mikäli riittävää vastusta koskevia vaatimuksia noudatetaan.

26.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on oltava vuoden 1958 sopimuksen liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettujen menettelyjen ja seuraavien vaatimusten mukaisia:

| 26.1 | Kaikki tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat tyyppiä, joka on hyväksytty kohdan 25 vaatimukset täyttävänä. |
| --- | --- |

26.1

Kaikki tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat tyyppiä, joka on hyväksytty kohdan 25 vaatimukset täyttävänä.

| 26.2 | Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tällaisia tarkastuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

26.2

Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tällaisia tarkastuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa.

27.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

27.1   Tämän säännön mukaisesti ajoneuvotyypille myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä asetetut vaatimukset eivät täyty tai jos ajoneuvo ei ole läpäissyt liitteessä 5 määrättyä testiä.

27.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 3 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

28.   AJONEUVOTYYPIN MUUTTAMINEN JA TYYPPIHYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

28.1   Hyväksyttyyn ajoneuvotyyppiin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi ilmoituksen saatuaan

| 28.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai |
| --- | --- |

28.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

| 28.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

28.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

28.2   Hyväksynnän vahvistaminen tai sen epääminen annetaan tiedoksi kohdan 24.3 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille, ja tässä yhteydessä täsmennetään kohteena olevat muutokset.

28.3   Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 3 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

29.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä tyyppihyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 3 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

30.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.

OSA IV   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

OSA IV

SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

31.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

31.1   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät muutossarjan 03 virallisen voimaantulopäivän jälkeen saa kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, osan I, II tai III mukaisia ajoneuvojen, komponenttien tai erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntiä.

31.2   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät syyskuun 1. päivään 2019 saakka saa kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, osan I, II tai III mukaisia ajoneuvojen, komponenttien tai erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntiä.

31.3   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat syyskuun 1. päivästä 2019 alkaen myöntää tyyppihyväksyntiä vain sellaisille ajoneuvoille, komponenteille tai erillisille teknisille yksiköille, jotka täyttävät tämän säännön osan I, II tai III vaatimukset, sellaisena kuin sääntö on muutettuna muutossarjalla 03.

31.4   
  Syyskuun 1. päivästä 2021 alkaen tätä sääntöä soveltavilla sopimuspuolilla ei ole velvollisuutta hyväksyä kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää varten ajoneuvoa, komponenttia tai erillistä teknistä yksikköä, jota ei ole hyväksytty tämän säännön muutossarjan 03 osan I, II tai III mukaisesti.

31.5   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät syyskuun 1. päivään 2021 saakka saa kieltäytyä myöntämästä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, mukaisten ajoneuvojen, komponenttien tai erillisten teknisten yksiköiden hyväksyntien laajennuksia. Sopimuspuolet, jotka hyväksyvät edelleen muutossarjan 02 mukaisia hyväksyntiä kohdassa 31.4 esitetyn mukaisesti syyskuun 1. päivän 2021 jälkeen, eivät kuitenkaan saa kieltäytyä myöntämästä hyväksyntien laajennuksia syyskuun 1. päivän 2021 jälkeen.

31.6   Edellä esitettyjen siirtymämääräysten estämättä sopimuspuolet, jotka alkavat soveltaa tätä sääntöä sen jälkeen, kun uusin muutossarja on tullut voimaan, eivät ole velvollisia hyväksymään sellaisia hyväksyntiä, jotka on myönnetty tämän säännön jonkin aiemman muutossarjan perusteella.

---

(1)  Ajoneuvoluokat määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3), asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, kohta 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Ajoneuvoluokat määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3), asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, kohta 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, Liite 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

(4)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, Liite 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

4

(5)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, Liite 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

5

---

LIITE 1

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi

Aihe (2): Taka-alleajosuojan tyypin hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

E-säännön nro 58 mukaisesti

Hyväksynnän numero Laajennuksen numero

1. Laitteen kauppanimi tai merkki

2. Laitteen tyyppi

3. Valmistajan nimi ja osoite

4. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite

5. Laitteen ominaisuudet (mitat ja kiinnitysosat)

6. Testaus suoritettu ajoneuvossa / ajoneuvon alustan edustavassa osassa (2)

7. Testausvoimien kohdistuspisteiden sijainti laitteessa

8. Liitteessä 5 tarkoitettujen testausvoimien kohdistamisen aikana ja jälkeen havaittu suurin vaaka- ja pystysuuntainen taipuma

9. Käyttöä koskevat rajoitukset

Ajoneuvot, joihin laite voidaan asentaa (tarvittaessa)

Alustan, johon laite voidaan asentaa, ominaisuudet (esim. jäykkyys, profiilin mitat) (tarvittaessa)

10. Sellaisen ajoneuvon enimmäispaino, johon laite voidaan asentaa

11. Päivä, jona laite on toimitettu hyväksyttäväksi

12. Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos

13. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä

14. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero

15. Taka-alleajosuojan hyväksyntä on myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu (2)

16. Hyväksyntämerkin sijainti laitteessa

17. Paikka

18. Päiväys

19. Allekirjoitus

20. Seuraavat asiakirjat, jotka on varustettu edellä mainitulla hyväksyntänumerolla, ovat pyynnöstä saatavissa:

piirustukset, kaaviot ja asemapiirrokset rakenteen osista, joilla katsotaan olevan merkitystä tämän säännön kannalta,

yksityiskohtaiset tiedot niistä ajoneuvoon kuuluvista laitteista, joita käytetään taka-alleajosuojan asennukseen (esim. palkkien hitausmomentti),

tarvittaessa piirustukset suojista ja niiden sijainnista ajoneuvossa.

(1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. tässä säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 2

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi

Aihe (2): Ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

hyväksyttyä tyyppiä olevan taka-alleajosuojan asennuksen osalta E-säännön nro 58 osan II mukaisesti

Hyväksynnän numero Laajennuksen numero

1. Ajoneuvon kauppanimi tai merkki

2. Ajoneuvotyyppi

3. Valmistajan nimi ja osoite

4. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite

5. Lyhyt kuvaus ajoneuvon mitoista ja muodoista

6. Taka-alleajosuojien kauppanimet tai merkit ja hyväksyntänumerot

7. Ajoneuvon suurin massa

8. Päivä, jona ajoneuvo on toimitettu hyväksyttäväksi

9. Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos

10. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä

11. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero

12. Hyväksyntä myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu (2)

13. Hyväksyntämerkin sijainti ajoneuvossa

14. Paikka

15. Päiväys

16. Allekirjoitus

17. Seuraavat asiakirjat, jotka on varustettu edellä mainitulla hyväksyntänumerolla, ovat pyynnöstä saatavissa:

piirustukset, kaaviot ja asemapiirrokset rakenteen osista, joilla katsotaan olevan merkitystä tämän säännön kannalta,

tarvittaessa piirustukset suojista ja niiden sijainnista ajoneuvossa.

(1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. tässä säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 3

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi

Aihe (2): Ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

taka-alleajosuojauksen osalta E-säännön nro 58 kohdan 2.3 b alakohdan / kohdan 2.3 c alakohdan / osan III (2) mukaisesti

Hyväksynnän numero Laajennuksen numero

1. Ajoneuvon kauppanimi tai merkki

2. Ajoneuvotyyppi

3. Valmistajan nimi ja osoite

4. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite

5. Lyhyt kuvaus ajoneuvotyypin rakenteesta, mitoista, muodoista ja mahdollisista kiinnitysosista

6. Lyhyt kuvaus taka-alleajosuojauksen mitoista ja materiaaleista

7. Ajoneuvon suurin massa

8. Testauksessa käytetty testivoima

9. Päivä, jona ajoneuvo on toimitettu hyväksyttäväksi

10. Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos

11. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä

12. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero

13. Hyväksyntä myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu (2)

14. Hyväksyntämerkin sijainti ajoneuvossa

15. Paikka

16. Päiväys

17. Allekirjoitus

18. Seuraavat asiakirjat, jotka on varustettu edellä mainitulla hyväksyntänumerolla, ovat pyynnöstä saatavissa:

piirustukset, kaaviot ja asemapiirrokset rakenteen osista, joilla katsotaan olevan merkitystä tämän säännön kannalta,

tarvittaessa piirustukset suojista ja niiden sijainnista ajoneuvossa.

(1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. tässä säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 4

HYVÄKSYNTÄMERKIT

MALLI A

(Ks. tämän säännön kohdat 6.4, 15.4, 24.4)

a = vähintään 8 mm

Yllä olevasta ajoneuvoon tai taka-alleajosuojaan kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi tai alleajosuojatyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) E-säännön nro 58 mukaisesti hyväksyntänumerolla 032439 törmäystilanteeseen liittyvän alleajosuojauksen osalta. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty E-säännön nro 58 vaatimusten mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03.

MALLI B

(Ks. tämän säännön kohdat 6.5, 15.5, 24.5)

a = vähintään 8 mm

Yllä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) E-sääntöjen nro 58 ja 31 (1) mukaisesti. Hyväksyntänumerot osoittavat, että kyseisten hyväksyntien myöntämishetkellä E-säännössä nro 58 oli mukana muutossarja 03 ja E-sääntö nro 31 oli vielä alkuperäisessä muodossaan.

---

(1)  Jälkimmäinen numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 5

TESTAUSVAATIMUKSET JA -MENETTELYT

1.   TAKA-ALLEAJOSUOJIEN TESTAUSVAATIMUKSET

1.1   Valmistajan pyynnöstä testi voidaan suorittaa joko

| 1.1.1 | sen tyypin ajoneuvolle, johon taka-alleajosuoja on tarkoitettu; tässä tapauksessa on noudatettava kohdassa 2 määriteltyjä vaatimuksia, tai |
| --- | --- |

1.1.1

sen tyypin ajoneuvolle, johon taka-alleajosuoja on tarkoitettu; tässä tapauksessa on noudatettava kohdassa 2 määriteltyjä vaatimuksia, tai

| 1.1.2 | sen ajoneuvotyypin alustan osalle, johon taka-alleajosuoja on tarkoitettu; mainitun osan on edustettava kyseistä ajoneuvotyyppiä (kyseisiä ajoneuvotyyppejä). |
| --- | --- |

1.1.2

sen ajoneuvotyypin alustan osalle, johon taka-alleajosuoja on tarkoitettu; mainitun osan on edustettava kyseistä ajoneuvotyyppiä (kyseisiä ajoneuvotyyppejä).

1.2   Edellä kohdassa 1.1.2 tarkoitetuissa testeissä niiden osien, joita käytetään taka-alleajosuojan liittämiseen ajoneuvon alustan osaan, on vastattava ajoneuvoon asennetun taka-alleajosuojan liittämiseen käytettäviä osia. Kyseinen alustan osa voidaan kiinnittää testipenkkiin alla olevan kuvan mukaisesti, jossa esitetään vähimmäisvaatimukset, joiden on täytyttävä. Sivukiskoina käytettyjen rakenteiden on edustettava sellaisten ajoneuvojen alustaa, joihin alleajosuojaus on tarkoitettu.

Taka-alleajosuojan etummaisen kiinnityspisteen ja jäykän testipenkin välisen etäisyyden on oltava vähintään 500 mm. Jos taka-alleajosuojan tukemiseen käytetään vinotukea, kyseinen etäisyys on mitattava sivukiskorakenteisiin kiinnitetyn vinotuen etummaisen kiinnityspisteen ja jäykän testipenkin väliltä.

Testattava komponentti (taka-alleajosuoja)

vähint. 1 000 mm

vähint. 500 mm

Jäykkä penkki

Testausrakenteen tiukka kiinnitys

Etummainen kiinnityspiste (esim. pultti tai hitsauskohta)

1.3   Valmistajan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen suostumuksella kohdassa 3 kuvailtua testausmenettelyä voidaan simuloida laskutoimituksin.

Matemaattinen malli on validoitava verrattuna todellisiin testiolosuhteisiin. Sitä varten on tehtävä fysikaalinen testi, jotta voidaan verrata matemaattisen mallin tuottamia tuloksia fysikaalisen testin tuloksiin. Testitulosten vertailtavuus on näytettävä toteen. Valmistajan tai tutkimuslaitoksen on laadittava validointiraportti ja toimitettava se tyyppihyväksyntäviranomaiselle.

Jos matemaattiseen malliin tai ohjelmistoon tehdään muutoksia, jotka voisivat mitätöidä validointiraportin, niistä on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka voi vaatia uutta validointia.

1.4   Jos kyse on taka-alleajosuojasta, jossa poikittaispalkilla ei ole pystysuuntaista tasaista pintaa, jonka osuus on vähintään 50 prosenttia tämän säännön kohdan 7.1 tai 25.5 mukaisesta poikittaispalkin profiilin vähimmäiskorkeudesta kohdan 16.1 tai 25.1 mukaisella testivoimien kohdistamispisteiden etäisyydellä maasta, valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle laite, jonka avulla vaakasuorat testikuormat voidaan kohdistaa poikittaispalkkiin tutkimuslaitoksen käyttämällä testauslaitteella. Laite ei saa muuttaa taka-alleajosuojan mittasuhteita eikä mekaanisia ominaisuuksia eikä lisätä sen vastusta testin aikana. Laitetta ei saa kiinnittää kiinteästi taka-alleajosuojaan eikä testauslaitteeseen.

2.   AJONEUVOJEN TESTAUSVAATIMUKSET

2.1   Ajoneuvon on oltava vaakasuoralla, tasaisella, jäykällä ja sileällä alustalla.

2.2   Etupyörien on oltava suoraan eteenpäin -asennossa.

2.3   Renkaat on täytettävä ajoneuvon valmistajan suosittelemaan ilmanpaineeseen.

2.4   Ajoneuvoa voidaan kohdassa 3.1 edellytettyjen testivoimien saavuttamiseksi pitää paikallaan millä tahansa menetelmällä, jonka ajoneuvon valmistaja on määritellyt.

2.5   Hydropneumaattisella, hydraulisella tai pneumaattisella jousituksella varustetut ajoneuvot tai ajoneuvot, joissa on automaattinen kuorman mukaan toimiva tasonsäätölaitteisto, testataan niin, että jousitus tai tasonsäätölaitteisto on valmistajan määrittämässä tavanomaisessa ajokunnossa.

3.   TESTAUSMENETTELY

3.1   Tämän säännön kohtien 7.3 ja 25.7 vaatimusten täyttyminen tarkastetaan käyttämällä soveltuvia testikaroja. Kohdissa 3.1.1 ja 3.1.2 määrätyt voimat kohdistetaan erikseen ja peräjälkeen sellaisen pinnan kautta, jonka korkeus on enintään 250 mm (mutta kattaa poikittaispalkin tai taka-alleajosuojauksen profiilin enimmäiskorkeuden, valmistajan on ilmoitettava tarkka korkeus) ja leveys enintään 200 mm ja jonka pystysuuntaisten reunojen kaarevuussäde on 5 ± 1 mm. Taka-alleajosuojauksen on tarjottava riittävä vastus ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisesti kohdistuville voimille. Pintaa ei saa kiinnittää kiinteästi taka-alleajosuojaan tai taka-alleajosuojaukseen, ja sen on pystyttävä kääntymään kaikissa suunnissa. Valmistajan on määriteltävä pinnan keskikohdan korkeus maanpinnasta siten, että se on laitetta vaakasuunnassa rajaavien linjojen sisäpuolella. Kun testi suoritetaan ajoneuvolla, tämä korkeus ei kuitenkaan saa ylittää tämän säännön kohdissa 16.1 ja 16.2 tai kohdissa 25.1 ja 25.2 määriteltyä korkeutta, kun ajoneuvo on kuormaamattomana. Valmistaja voi määritellä, missä järjestyksessä voimat kohdistetaan.

Laite, jota käytetään testivoiman jakamiseen kyseessä olevalle tasaiselle pinnalle, on yhdistettävä voimaa ohjaavaan toimilaitteeseen saranaliitoksella. Toimilaite voi toimia joko veto- tai työntöliikkeellä, ja sen on oltava järjestelty siten, ettei se lisää jäykkyyttä eikä vakautta alleajosuojauksen rakenteeseen, eli se ei saa lisätä alleajosuojauksen epävakauden kynnysvoimaa eikä vähentää alleajosuojauksen suurinta taipumaa.

3.1.1   Vaakasuuntainen voima (joka on pienempi seuraavista: 180 kN tai 85 prosenttia ajoneuvon enimmäispainon tuottamasta voimasta) kohdistetaan peräkkäin kahteen pisteeseen, jotka sijaitsevat symmetrisesti laitteen tai ajoneuvon keskilinjan suhteen ja joiden etäisyys toisistaan on vähintään 700 mm ja enintään 1 m. Valmistajan on määriteltävä pisteiden tarkka sijainti.

Poiketen siitä, mitä edellä määrätään, luokan N2 ajoneuvoissa, joissa ei ole erillistä ohjaamoa ja joiden suurin massa on enintään 8 tonnia, vaakasuuntaisia voimia voidaan vähentää 100 kN:iin tai 50 prosenttiin.

2

3.1.2   Tämän liitteen kohdissa 1.1.1 ja 1.1.2 tarkoitetuissa tapauksissa vaakasuuntainen voima (joka on pienempi seuraavista: 100 kN tai 50 % ajoneuvon suurimman massan tuottamasta voimasta) kohdistetaan peräkkäin kahteen pisteeseen, jotka ovat 300 ± 25 mm:n etäisyydellä pitkittäistasoista, jotka sijaitsevat tangentiaalisesti taka-akselilla olevien pyörien ulkosyrjien suhteen (tai taka-alleajosuojan ulkoreunojen suhteen, jos se on taka-akselia leveämpi) sekä kolmanteen pisteeseen, joka sijaitsee näitä kahta pistettä yhdistävällä linjalla ajoneuvon pystysuuntaisella keskitasolla.

Poiketen siitä, mitä edellä määrätään, luokan N2 ajoneuvoissa, joissa ei ole erillistä ohjaamoa ja joiden suurin massa on enintään 8 tonnia, vaakasuuntaisia voimia voidaan vähentää 50 kN:iin tai 25 prosenttiin.

2

3.1.3   Valmistajan pyynnöstä voimia voidaan vähentää 80 prosenttiin kohtien 3.1.1–3.1.2 mukaisista vaatimuksista liitteessä 6 lueteltujen ajoneuvojen osalta.

3.2   Korvaavat voimankohdistuspisteet

Jos jokin kohdassa 3.1 määritetty piste sijaitsee alleajosuojan katkoksen alueella tämän säännön kohdassa 7.4 tai 25.8 tarkoitetulla tavalla, testivoimat kohdistetaan korvaaviin pisteisiin, jotka sijaitsevat seuraavasti:

| 3.2.1 | kohdassa 3.1.1 tarkoitetun vaatimuksen osalta vaakasuoralla keskilinjalla ja enintään 50 mm:n päässä kutakin kyseisessä kohdassa määriteltyä aiottua voimankohdistuspistettä lähinnä olevasta pystysuorasta särmästä ja |
| --- | --- |

3.2.1

kohdassa 3.1.1 tarkoitetun vaatimuksen osalta vaakasuoralla keskilinjalla ja enintään 50 mm:n päässä kutakin kyseisessä kohdassa määriteltyä aiottua voimankohdistuspistettä lähinnä olevasta pystysuorasta särmästä ja

| 3.2.2 | kohdassa 3.1.2 tarkoitetun vaatimuksen osalta kunkin laitteen tai ajoneuvon pystysuorasta keskilinjasta kauimpana olevan osan vaakasuoran ja pystysuoran keskilinjan leikkauskohdassa. Kyseisten kohtien olisi oltava enintään 325 mm:n etäisyydellä pitkittäistasoista, jotka sijaitsevat taka-akselilla olevien pyörien ulkosyrjiin nähden tangentiaalisesti. |
| --- | --- |

3.2.2

kohdassa 3.1.2 tarkoitetun vaatimuksen osalta kunkin laitteen tai ajoneuvon pystysuorasta keskilinjasta kauimpana olevan osan vaakasuoran ja pystysuoran keskilinjan leikkauskohdassa. Kyseisten kohtien olisi oltava enintään 325 mm:n etäisyydellä pitkittäistasoista, jotka sijaitsevat taka-akselilla olevien pyörien ulkosyrjiin nähden tangentiaalisesti.

---

LIITE 6

ERITYISTAPAUKSEN MUODOSTAVAT AJONEUVOT

1.   Erityiset ajoneuvotyypit

1.1   ajoneuvot, joissa on kallistettava kori;

1.2   takana olevalla nostolavalla varustetut ajoneuvot.

---

LIITE 7

ERI AJONEUVOLUOKKIA KOSKEVAT VAATIMUKSET

| Ajoneuvoluokka tai ajoneuvon tyyppi | Geometriset mitat mainittujen kohtien mukaisesti | Testausvoima mainittujen kohtien mukaisesti: |
| --- | --- | --- |
| Profiilin korkeus | Maavara ennen testiä | Vaakasuuntainen etäisyys taka-alleajosuojan takapinnasta ajoneuvon perään |
| M, N1, N2 (MaxM (*1) < 8 t), O1, O2, G | 2.3/2.4/7.1/25.5 | 2.3/2.4/16.2/25.2 | 2.3/2.4/16.4/25.3 | 2.3/2.4/A5/3.1.1–3.1.2 |
| N2 (MaxM (*1) > 8 t), N3 | 7.1 tai 25.5 | 16.1 tai 25.1 | 16.4 tai 25.3 | A5/3.1.1–3.1.2 |
| O3, O4 | 7.1 tai 25.5 | 16.1/16.2 tai 25.1/25.2 | 16.4 tai 25.3 | A5/3.1.1–3.1.2 |
| Erityistapauksen muodostavat ajoneuvot (ks. liite 6) | 7.1 tai 25.5 | 16.1/16.2 tai 25.1/25.2 | 16.4 tai 25.3 | A5/3.1.3 |

Ajoneuvoluokka tai ajoneuvon tyyppi

Geometriset mitat mainittujen kohtien mukaisesti

Testausvoima mainittujen kohtien mukaisesti:

Profiilin korkeus

Maavara ennen testiä

Vaakasuuntainen etäisyys taka-alleajosuojan takapinnasta ajoneuvon perään

M, N1, N2 (MaxM (*1) < 8 t), O1, O2, G

2.3/2.4/7.1/25.5

2.3/2.4/16.2/25.2

2.3/2.4/16.4/25.3

2.3/2.4/A5/3.1.1–3.1.2

N2 (MaxM (*1) > 8 t), N3

7.1 tai 25.5

16.1 tai 25.1

16.4 tai 25.3

A5/3.1.1–3.1.2

O3, O4

7.1 tai 25.5

16.1/16.2 tai 25.1/25.2

16.4 tai 25.3

A5/3.1.1–3.1.2

Erityistapauksen muodostavat ajoneuvot (ks. liite 6)

7.1 tai 25.5

16.1/16.2 tai 25.1/25.2

16.4 tai 25.3

A5/3.1.3

Huom. Tyyppiä A5/3.1.1 oleva viittaus taulukossa tarkoittaa liitettä (liite 5) ja sen kohtaa (3.1.1), jossa kyseinen ajoneuvo tai vaatimus kuvaillaan eritellään. Tyyppiä 2.3 oleva viittaus taulukossa tarkoittaa tämän säännön kohtaa (2.3), jossa kyseinen vaatimus eritellään.

---

(*1)  
  ’MaxM’ tarkoittaa ”suurinta massaa”.

---

| 20.2.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 49/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 49/24

---

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 123 – Moottoriajoneuvoille tarkoitettujen mukautuvien etuvalaisinjärjestelmien (AFS-järjestelmien) tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset määräykset [2019/273]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Täydennys nro 9 muutossarjaan 01 – Voimaantulopäivä: 10. helmikuuta 2018

SISÄLLYS

SÄÄNTÖ

A.   HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

| 1. | Määritelmät |
| --- | --- |

1.

| 2. | Järjestelmän hyväksyntää koskeva hakemus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Merkinnät |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

B.   JÄRJESTELMIIN TAI NIIDEN OSIIN SOVELLETTAVAT TEKNISET MÄÄRÄYKSET

| 5. | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Valaistus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Väri |
| --- | --- |

7.

C.   MUUT HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

| 8. | Järjestelmätyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

12.

| 13. | Siirtymäkauden määräykset |
| --- | --- |

13.

LIITTEET

| 1 | Ilmoitus |
| --- | --- |

1

| 2 | Esimerkkejä hyväksyntämerkeistä |
| --- | --- |

2

| 3 | Lähivaloihin sovellettavat fotometriset vaatimukset |
| --- | --- |

3

| 4 | Toiminnassa olevien kokonaisten järjestelmien fotometristen ominaisuuksien vakauden testaus |
| --- | --- |

4

| 5 | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

5

| 6 | Muovimateriaalista valmistettuja linssejä sisältäviä järjestelmiä koskevat vaatimukset: linssi- tai materiaalinäytteiden ja kokonaisten järjestelmien tai järjestelmien osien testaus |
| --- | --- |

6

| 7 | Tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

7

| 8 | Lähivalojen valorajaa ja suuntaamista koskevat määräykset |
| --- | --- |

8

| 9 | Fotometrisiä mittauksia koskevat määräykset |
| --- | --- |

9

| 10 | Erittelylomakkeet |
| --- | --- |

10

| 11 | LED-moduuleja ja niitä sisältäviä AFS-järjestelmiä koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

11

A.   HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan luokkien M ja N (1) moottoriajoneuvoille tarkoitettuihin mukautuviin etuvalaisinjärjestelmiin (AFS-järjestelmiin).

1

1.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1.1 | Tässä säännössä sovelletaan määritelmiä, jotka annetaan säännössä nro 48 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä. |
| --- | --- |

1.1

Tässä säännössä sovelletaan määritelmiä, jotka annetaan säännössä nro 48 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä.

| 1.2 | ’Mukautuvalla etuvalaisinjärjestelmällä’ (jäljempänä myös ’järjestelmä’) tarkoitetaan valaisinlaitetta, jonka tuottamat valokeilat mukautuvat automaattisesti lähivalojen ja tapauksen mukaan kaukovalojen erilaisiin käyttötilanteisiin kohdassa 6.1.1 tarkoitettujen vähimmäisvaatimusten mukaisesti. Järjestelmään kuuluu ’käyttölaite’, mahdollisesti yksi tai useampi ’virransyöttö- ja säätölaite’ sekä ajoneuvon oikealle ja vasemmalle sivulle sijoitetut ’asennusyksiköt’. |
| --- | --- |

1.2

’Mukautuvalla etuvalaisinjärjestelmällä’ (jäljempänä myös ’järjestelmä’) tarkoitetaan valaisinlaitetta, jonka tuottamat valokeilat mukautuvat automaattisesti lähivalojen ja tapauksen mukaan kaukovalojen erilaisiin käyttötilanteisiin kohdassa 6.1.1 tarkoitettujen vähimmäisvaatimusten mukaisesti. Järjestelmään kuuluu ’käyttölaite’, mahdollisesti yksi tai useampi ’virransyöttö- ja säätölaite’ sekä ajoneuvon oikealle ja vasemmalle sivulle sijoitetut ’asennusyksiköt’.

| 1.3 | Lähivalojen ’luokalla’ (C, V, E tai W) tarkoitetaan lähivaloja, joilla on tässä säännössä ja säännössä nro 48 esitetyt ominaisuudet (2). |
| --- | --- |

1.3

Lähivalojen ’luokalla’ (C, V, E tai W) tarkoitetaan lähivaloja, joilla on tässä säännössä ja säännössä nro 48 esitetyt ominaisuudet (2).

2

| 1.4 | Järjestelmän tuottaman etuvalaisun ’toimintamuodolla’ tarkoitetaan tämän säännön kohtien 6.2 ja 6.3 mukaista jonkin lähivaloluokan tai kaukovalojen valokeilaa, jonka valmistaja on suunnitellut käytettäväksi tietyissä ajoneuvoissa ja tietyissä olosuhteissa.






  1.4.1 | ’Kääntyvällä valolla’ tarkoitetaan etuvalaisutoimintoa, jossa valokeila siirtyy vaakatasossa tai mukautuu (tuottaen vastaavan tuloksen) ja joka on suunniteltu mutkia, kaarteita ja tienristeyksiä varten ja jolla on tietyt fotometriset ominaisuudet. |
| --- | --- | --- |

1.4

Järjestelmän tuottaman etuvalaisun ’toimintamuodolla’ tarkoitetaan tämän säännön kohtien 6.2 ja 6.3 mukaista jonkin lähivaloluokan tai kaukovalojen valokeilaa, jonka valmistaja on suunnitellut käytettäväksi tietyissä ajoneuvoissa ja tietyissä olosuhteissa.

1.4.1

’Kääntyvällä valolla’ tarkoitetaan etuvalaisutoimintoa, jossa valokeila siirtyy vaakatasossa tai mukautuu (tuottaen vastaavan tuloksen) ja joka on suunniteltu mutkia, kaarteita ja tienristeyksiä varten ja jolla on tietyt fotometriset ominaisuudet.

| 1.4.2 | ’Luokan 1 kääntyvällä valolla’ tarkoitetaan kääntyvää valoa, jonka valorajan kulma siirtyy vaakatasossa. |
| --- | --- |

1.4.2

’Luokan 1 kääntyvällä valolla’ tarkoitetaan kääntyvää valoa, jonka valorajan kulma siirtyy vaakatasossa.

| 1.4.3 | ’Luokan 2 kääntyvällä valolla’ tarkoitetaan kääntyvää valoa, jonka valorajan kulma ei siirry vaakatasossa. |
| --- | --- |

1.4.3

’Luokan 2 kääntyvällä valolla’ tarkoitetaan kääntyvää valoa, jonka valorajan kulma ei siirry vaakatasossa.

| 1.5 | ’Valaisinyksiköllä’ tarkoitetaan valoa säteilevää järjestelmän osaa, joka voi muodostua optisista, mekaanisista tai sähköisistä komponenteista ja joka on suunniteltu tuottamaan järjestelmään kuuluvien etuvalojen valokeilan kokonaan tai osittain. |
| --- | --- |

1.5

’Valaisinyksiköllä’ tarkoitetaan valoa säteilevää järjestelmän osaa, joka voi muodostua optisista, mekaanisista tai sähköisistä komponenteista ja joka on suunniteltu tuottamaan järjestelmään kuuluvien etuvalojen valokeilan kokonaan tai osittain.

| 1.6 | ’Asennusyksiköllä’ tarkoitetaan yhtenäistä koteloa (valaisinrunkoa), joka sisältää yhden tai useamman valaisinyksikön. |
| --- | --- |

1.6

’Asennusyksiköllä’ tarkoitetaan yhtenäistä koteloa (valaisinrunkoa), joka sisältää yhden tai useamman valaisinyksikön.

| 1.7 | ’Oikea sivu’ tai ’vasen sivu’ käsittää kaikki valaisinyksiköt, jotka on tarkoitettu asennettaviksi kyseiselle sivulle ajoneuvon pituussuuntaista keskitasoa ajoneuvon ajosuuntaan katsottaessa. |
| --- | --- |

1.7

’Oikea sivu’ tai ’vasen sivu’ käsittää kaikki valaisinyksiköt, jotka on tarkoitettu asennettaviksi kyseiselle sivulle ajoneuvon pituussuuntaista keskitasoa ajoneuvon ajosuuntaan katsottaessa.

| 1.8 | ’Käyttölaitteella’ tarkoitetaan järjestelmän osia, jotka ottavat vastaan ajoneuvosta tulevat signaalit ja ohjaavat automaattisesti valaisinyksikköjen toimintaa. |
| --- | --- |

1.8

’Käyttölaitteella’ tarkoitetaan järjestelmän osia, jotka ottavat vastaan ajoneuvosta tulevat signaalit ja ohjaavat automaattisesti valaisinyksikköjen toimintaa.

| 1.9 | ’Neutraalilla tilalla’ tarkoitetaan järjestelmän tilaa, joka tuottaa luokan C lähivalot (peruslähivalot) tai mahdollisesti kaukovalot maksimiasetuksissaan eikä mikään AFS-käyttösignaali ole toiminnassa. |
| --- | --- |

1.9

’Neutraalilla tilalla’ tarkoitetaan järjestelmän tilaa, joka tuottaa luokan C lähivalot (peruslähivalot) tai mahdollisesti kaukovalot maksimiasetuksissaan eikä mikään AFS-käyttösignaali ole toiminnassa.

| 1.10 | ’Signaalilla’ tarkoitetaan säännön nro 48 mukaisesti määriteltyä AFS-käyttösignaalia tai muuta järjestelmään saapuvaa täydentävää tai järjestelmästä ajoneuvoon lähtevää käyttösignaalia. |
| --- | --- |

1.10

’Signaalilla’ tarkoitetaan säännön nro 48 mukaisesti määriteltyä AFS-käyttösignaalia tai muuta järjestelmään saapuvaa täydentävää tai järjestelmästä ajoneuvoon lähtevää käyttösignaalia.

| 1.11 | ’Signaaligeneraattorilla’ tarkoitetaan laitetta, joka voi tuottaa yhden tai useamman signaalin järjestelmän testausta varten. |
| --- | --- |

1.11

’Signaaligeneraattorilla’ tarkoitetaan laitetta, joka voi tuottaa yhden tai useamman signaalin järjestelmän testausta varten.

| 1.12 | ’Virransyöttö- ja säätölaitteella’ tarkoitetaan yhtä tai useampaa komponenttia järjestelmässä, joka syöttää energiaa kyseisen järjestelmän yhteen tai useampaan osaan. Sellaisia ovat esimerkiksi yhtä tai useampaa valonlähdettä sähköisen valonsäätimen tavoin säätelevät virran ja/tai jännitteen säätimet. |
| --- | --- |

1.12

’Virransyöttö- ja säätölaitteella’ tarkoitetaan yhtä tai useampaa komponenttia järjestelmässä, joka syöttää energiaa kyseisen järjestelmän yhteen tai useampaan osaan. Sellaisia ovat esimerkiksi yhtä tai useampaa valonlähdettä sähköisen valonsäätimen tavoin säätelevät virran ja/tai jännitteen säätimet.

| 1.13 | ’Järjestelmän vertailuakselilla’ tarkoitetaan kohdan 2.2.1 piirroksissa esitettyä ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason ja yhden valaisinyksikön vertailukeskipisteen kautta kulkevan vaakatason leikkauslinjaa. |
| --- | --- |

1.13

’Järjestelmän vertailuakselilla’ tarkoitetaan kohdan 2.2.1 piirroksissa esitettyä ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason ja yhden valaisinyksikön vertailukeskipisteen kautta kulkevan vaakatason leikkauslinjaa.

| 1.14 | ’Linssillä’ tarkoitetaan asennusyksikön ulointa komponenttia, joka ohjaa valon valaisevan pinnan läpi. |
| --- | --- |

1.14

’Linssillä’ tarkoitetaan asennusyksikön ulointa komponenttia, joka ohjaa valon valaisevan pinnan läpi.

| 1.15 | ’Päällysteellä’ tarkoitetaan yhtenä tai useampana kerroksena linssin ulkopinnalle levitettyjä valmisteita. |
| --- | --- |

1.15

’Päällysteellä’ tarkoitetaan yhtenä tai useampana kerroksena linssin ulkopinnalle levitettyjä valmisteita.

| 1.16 | Eri ’tyypin’ järjestelmät ovat järjestelmiä, jotka eroavat toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:






  1.16.1 | tavaramerkki tai kauppanimet:






  a) | valaisimia, joilla on sama kauppanimi tai tavaramerkki, mutta jotka ovat eri valmistajien valmistamia, pidetään tyypiltään toisistaan eriävinä; |
| --- | --- | --- | --- |

1.16

Eri ’tyypin’ järjestelmät ovat järjestelmiä, jotka eroavat toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:

1.16.1

tavaramerkki tai kauppanimet:

a)

valaisimia, joilla on sama kauppanimi tai tavaramerkki, mutta jotka ovat eri valmistajien valmistamia, pidetään tyypiltään toisistaan eriävinä;

| b) | saman valmistajan valaisimien, jotka eroavat toisistaan ainoastaan kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, voidaan katsoa olevan samaa tyyppiä; |
| --- | --- |

b)

saman valmistajan valaisimien, jotka eroavat toisistaan ainoastaan kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, voidaan katsoa olevan samaa tyyppiä;

| 1.16.2 | sellaisten komponenttien lisäys tai poisto, jotka voivat muuttaa järjestelmän optisia tai fotometrisiä ominaisuuksia; |
| --- | --- |

1.16.2

sellaisten komponenttien lisäys tai poisto, jotka voivat muuttaa järjestelmän optisia tai fotometrisiä ominaisuuksia;

| 1.16.3 | sopivuus oikean- tai vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tai molempiin; |
| --- | --- |

1.16.3

sopivuus oikean- tai vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tai molempiin;

| 1.16.4 | etuvalaisutoiminnot, niiden toimintamuodot ja tuotetut valaisuluokat; |
| --- | --- |

1.16.4

etuvalaisutoiminnot, niiden toimintamuodot ja tuotetut valaisuluokat;

| 1.16.5 | järjestelmälle määritellyt hallintasignaalien ominaisuudet. |
| --- | --- |

1.16.5

järjestelmälle määritellyt hallintasignaalien ominaisuudet.

| 1.17 | ’Suuntaamisella’ tarkoitetaan valokeilan tai sen osan suuntaamista mittaustasoon soveltuvien perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

1.17

’Suuntaamisella’ tarkoitetaan valokeilan tai sen osan suuntaamista mittaustasoon soveltuvien perusteiden mukaisesti.

| 1.18 | ’Säädöllä’ tarkoitetaan järjestelmään kuuluvien välineiden käyttöä valokeilan pysty- ja/tai vaakasuuntaisessa suuntaamisessa. |
| --- | --- |

1.18

’Säädöllä’ tarkoitetaan järjestelmään kuuluvien välineiden käyttöä valokeilan pysty- ja/tai vaakasuuntaisessa suuntaamisessa.

| 1.19 | ’Liikenteen suunnan muuttamistoiminnolla’ tarkoitetaan etuvalaisutoimintoa tai jotain etuvalaisimien tai niiden yhden tai useamman osan toimintamuotoa tai kyseisten tekijöiden yhdistelmää, jonka tarkoituksena on estää häikäisy ja taata riittävä valaistus, kun ajoneuvoa, joka on varustettu tietynpuoleiseen liikenteeseen suunnitellulla järjestelmällä, käytetään tilapäisesti maassa, jossa liikenne on toisenpuoleinen. |
| --- | --- |

1.19

’Liikenteen suunnan muuttamistoiminnolla’ tarkoitetaan etuvalaisutoimintoa tai jotain etuvalaisimien tai niiden yhden tai useamman osan toimintamuotoa tai kyseisten tekijöiden yhdistelmää, jonka tarkoituksena on estää häikäisy ja taata riittävä valaistus, kun ajoneuvoa, joka on varustettu tietynpuoleiseen liikenteeseen suunnitellulla järjestelmällä, käytetään tilapäisesti maassa, jossa liikenne on toisenpuoleinen.

| 1.20 | ’Korvaustoiminnolla’ tarkoitetaan etuvalaisinten ja/tai etuosan merkkivalaisinten toimintaa tai toimintamuotoa tai niiden yhden tai useamman osan tai kyseisten komponenttien yhdistelmän toimintoa, joka on suunniteltu korvaamaan häiriön sattuessa jokin etuvalaisimien toiminto tai toimintamuoto. |
| --- | --- |

1.20

’Korvaustoiminnolla’ tarkoitetaan etuvalaisinten ja/tai etuosan merkkivalaisinten toimintaa tai toimintamuotoa tai niiden yhden tai useamman osan tai kyseisten komponenttien yhdistelmän toimintoa, joka on suunniteltu korvaamaan häiriön sattuessa jokin etuvalaisimien toiminto tai toimintamuoto.

| 1.21 | Tässä säännössä olevat viittaukset vakiovalonlähteisiin viittaavat sääntöön nro 37 (hehkulamput) ja nro 99 (kaasupurkausvalonlähteet) ja niiden muutossarjoihin, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä. |
| --- | --- |

1.21

Tässä säännössä olevat viittaukset vakiovalonlähteisiin viittaavat sääntöön nro 37 (hehkulamput) ja nro 99 (kaasupurkausvalonlähteet) ja niiden muutossarjoihin, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä.

2.   JÄRJESTELMÄN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVA HAKEMUS

2.1   Hyväksyntähakemuksen tekee kauppanimen tai tavaramerkin omistaja tai tämän valtuutettu edustaja.

Hakemuksesta on käytävä ilmi seuraavat:

| 2.1.1 | järjestelmään kuuluvat etuvalaisutoiminnot, joille haetaan tämän säännön mukaista hyväksyntää;






  2.1.1.1 | muut yhdellä tai useammalla valaisimella toteutettavat etuvalaisu- tai etuosan merkkivalotoiminnot siitä riippumatta, onko valaisimet ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty hyväksyntähakemuksen kohteena olevan järjestelmän valaisinyksiköihin; kyseisten valaisimien tunnistamiseen riittävät tiedot ja maininta säännöistä, joiden mukaista (erillistä) hyväksyntää valaisimille haetaan; |
| --- | --- | --- |

2.1.1

järjestelmään kuuluvat etuvalaisutoiminnot, joille haetaan tämän säännön mukaista hyväksyntää;

2.1.1.1

muut yhdellä tai useammalla valaisimella toteutettavat etuvalaisu- tai etuosan merkkivalotoiminnot siitä riippumatta, onko valaisimet ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty hyväksyntähakemuksen kohteena olevan järjestelmän valaisinyksiköihin; kyseisten valaisimien tunnistamiseen riittävät tiedot ja maininta säännöistä, joiden mukaista (erillistä) hyväksyntää valaisimille haetaan;

| 2.1.2 | onko lähivalot suunniteltu sekä vasemman- että oikeanpuoleiseen liikenteeseen vai pelkästään jompaankumpaan; |
| --- | --- |

2.1.2

onko lähivalot suunniteltu sekä vasemman- että oikeanpuoleiseen liikenteeseen vai pelkästään jompaankumpaan;

| 2.1.3 | sisältyykö järjestelmään yksi vai useampi säädettävä valaisinyksikkö;






  2.1.3.1 | kunkin valaisinyksikön asennuskohta suhteessa maahan ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon; |
| --- | --- | --- |

2.1.3

sisältyykö järjestelmään yksi vai useampi säädettävä valaisinyksikkö;

2.1.3.1

kunkin valaisinyksikön asennuskohta suhteessa maahan ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon;

| 2.1.3.2 | normaaliasennoista ylöspäin ja alaspäin poikkeavat enimmäiskulmat, jotka säätölaitteilla voidaan saavuttaa pystysuunnassa; |
| --- | --- |

2.1.3.2

normaaliasennoista ylöspäin ja alaspäin poikkeavat enimmäiskulmat, jotka säätölaitteilla voidaan saavuttaa pystysuunnassa;

| 2.1.4 | käytettävien vaihdettavien ja/tai ei-vaihdettavien hehkulamppujen tai kaasupurkausvalonlähteiden luokka säännössä nro 37 tai 99 ja niiden tyyppihyväksynnän hakemushetkellä voimassa olevissa muutossarjoissa esitettyjen luettelojen mukaisesti ja/tai LED-moduuleissa käytettävien valonlähdemoduulien tunnistekoodit, jos saatavissa; |
| --- | --- |

2.1.4

käytettävien vaihdettavien ja/tai ei-vaihdettavien hehkulamppujen tai kaasupurkausvalonlähteiden luokka säännössä nro 37 tai 99 ja niiden tyyppihyväksynnän hakemushetkellä voimassa olevissa muutossarjoissa esitettyjen luettelojen mukaisesti ja/tai LED-moduuleissa käytettävien valonlähdemoduulien tunnistekoodit, jos saatavissa;

| 2.1.5 | kuuluuko järjestelmään yksi tai useampi ei-vaihdettava valonlähde;






  2.1.5.1 | tunnistetiedot valaisinyksiköistä, joissa on kyseisiä ei-vaihdettavia valonlähteitä; |
| --- | --- | --- |

2.1.5

kuuluuko järjestelmään yksi tai useampi ei-vaihdettava valonlähde;

2.1.5.1

tunnistetiedot valaisinyksiköistä, joissa on kyseisiä ei-vaihdettavia valonlähteitä;

| 2.1.6 | käyttöolosuhteet, esim. tämän säännön liitteessä 9 määritellyt eri syöttöjännitteet tapauksen mukaan; |
| --- | --- |

2.1.6

käyttöolosuhteet, esim. tämän säännön liitteessä 9 määritellyt eri syöttöjännitteet tapauksen mukaan;

| 2.1.7 | onko järjestelmä suunniteltu mukauttamaan kaukovalot. |
| --- | --- |

2.1.7

onko järjestelmä suunniteltu mukauttamaan kaukovalot.

2.2   Jokaiseen hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat:

| 2.2.1 | kolmena kappaleena laadittavat kyllin yksityiskohtaiset piirrokset, joiden avulla voidaan tunnistaa järjestelmän tyyppi ja osoitetaan hyväksyntänumeroiden ja lisäsymbolien sijainti suhteessa hyväksyntämerkintöjen ympäryskehään, geometrinen asento, johon valaisinyksiköt on asennettava ajoneuvossa suhteessa maahan ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon, sekä kunkin valaisimen läpileikkaus pystysuunnassa (akselia myöten) ja edestä samoin kuin optisten ominaisuuksien tärkeimmät yksityiskohdat, erityisesti viiteakselit, testeissä vertailukeskipisteinä pidettävät pisteet, mahdollisten linssien kaikki optiset ominaisuudet,
  ja mahdollisten LED-moduulien tapauksessa myös moduulien tunnistekoodeille varatut tilat; |
| --- | --- |

2.2.1

kolmena kappaleena laadittavat kyllin yksityiskohtaiset piirrokset, joiden avulla voidaan tunnistaa järjestelmän tyyppi ja osoitetaan hyväksyntänumeroiden ja lisäsymbolien sijainti suhteessa hyväksyntämerkintöjen ympäryskehään, geometrinen asento, johon valaisinyksiköt on asennettava ajoneuvossa suhteessa maahan ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon, sekä kunkin valaisimen läpileikkaus pystysuunnassa (akselia myöten) ja edestä samoin kuin optisten ominaisuuksien tärkeimmät yksityiskohdat, erityisesti viiteakselit, testeissä vertailukeskipisteinä pidettävät pisteet, mahdollisten linssien kaikki optiset ominaisuudet,

ja mahdollisten LED-moduulien tapauksessa myös moduulien tunnistekoodeille varatut tilat;

| 2.2.2 | järjestelmän tiivis tekninen kuvaus, jossa on yksilöitävä seuraavat:






  a) | järjestelmän tuottama valaisutoiminto sekä sen eri toimintamuodot (3); |
| --- | --- | --- |

2.2.2

järjestelmän tiivis tekninen kuvaus, jossa on yksilöitävä seuraavat:

a)

järjestelmän tuottama valaisutoiminto sekä sen eri toimintamuodot (3);

3

| b) | edellisiin vaikuttavat valaisinyksiköt (3) ja signaalit (4) sekä niiden toiminnan tekniset ominaisuudet; |
| --- | --- |

b)

edellisiin vaikuttavat valaisinyksiköt (3) ja signaalit (4) sekä niiden toiminnan tekniset ominaisuudet;

3

4

| c) | mahdolliset kääntyvien valojen luokat (3); |
| --- | --- |

c)

mahdolliset kääntyvien valojen luokat (3);

3

| d) | mahdolliset luokan E lähivaloja koskevien määräysten soveltamiseen vaikuttavat lisätiedot tämän säännön liitteessä 3 olevan taulukon 6 mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

mahdolliset luokan E lähivaloja koskevien määräysten soveltamiseen vaikuttavat lisätiedot tämän säännön liitteessä 3 olevan taulukon 6 mukaisesti;

| e) | mahdolliset luokan W lähivaloihin sovellettavat määräykset tämän säännön liitteen 3 mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

mahdolliset luokan W lähivaloihin sovellettavat määräykset tämän säännön liitteen 3 mukaisesti;

| f) | valaisinyksiköt (4), jotka tuottavat yhden tai useamman lähivalojen valorajan tai vaikuttavat valorajojen muodostumiseen; |
| --- | --- |

f)

valaisinyksiköt (4), jotka tuottavat yhden tai useamman lähivalojen valorajan tai vaikuttavat valorajojen muodostumiseen;

4

| g) | tämän säännön kohdan 6.4.6 määräysten mukaiset tiedot (3) säännön nro 48 kohdan 6.22.6.1.2.1. osalta; |
| --- | --- |

g)

tämän säännön kohdan 6.4.6 määräysten mukaiset tiedot (3) säännön nro 48 kohdan 6.22.6.1.2.1. osalta;

3

| h) | tämän säännön kohdan 6.2.8.1 mukaisen lähivalojen vähimmäisvalaistuksen tuottavat valaisinyksiköt; |
| --- | --- |

h)

tämän säännön kohdan 6.2.8.1 mukaisen lähivalojen vähimmäisvalaistuksen tuottavat valaisinyksiköt;

| i) | testejä varten tarvittavat asennus- ja säätöohjeet; |
| --- | --- |

i)

testejä varten tarvittavat asennus- ja säätöohjeet;

| j) | muut merkitykselliset tiedot; |
| --- | --- |

j)

muut merkitykselliset tiedot;

| k) | LED-moduuleita käytettäessä on toimitettava






  i) | lyhyt tekninen kuvaus LED-moduuleista; |
| --- | --- | --- |

k)

LED-moduuleita käytettäessä on toimitettava

i)

lyhyt tekninen kuvaus LED-moduuleista;

| ii) | piirustus, josta käyvät ilmi mitat, sähköiset ja fotometriset perusominaisuudet sekä nimellisvalovirta ja kunkin LED-moduulin osalta ilmoitus siitä, onko se vaihdettavissa; |
| --- | --- |

ii)

piirustus, josta käyvät ilmi mitat, sähköiset ja fotometriset perusominaisuudet sekä nimellisvalovirta ja kunkin LED-moduulin osalta ilmoitus siitä, onko se vaihdettavissa;

| iii) | elektronisen valonlähteensäätimen tapauksessa tiedot hyväksyntätesteissä tarvittavasta sähköisestä liitännästä; |
| --- | --- |

iii)

elektronisen valonlähteensäätimen tapauksessa tiedot hyväksyntätesteissä tarvittavasta sähköisestä liitännästä;

| l) | kaukovalojen mukautumisen tapauksessa tieto siitä, mitkä valaisinyksiköt (4) tuottavat kaukovalojen ja anturijärjestelmän asteittaisen mukautumisen tai vaikuttavat siihen sekä niiden toiminnan tekniset ominaisuudet; |
| --- | --- |

l)

kaukovalojen mukautumisen tapauksessa tieto siitä, mitkä valaisinyksiköt (4) tuottavat kaukovalojen ja anturijärjestelmän asteittaisen mukautumisen tai vaikuttavat siihen sekä niiden toiminnan tekniset ominaisuudet;

4

| 2.2.2.1 | turvajärjestely sellaisena kuin se on määritelty ajoneuvon asiakirjoissa, joiden on täytettävä seuraavat tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan tutkimuslaitoksen asettamat vaatimukset:






  a) | annetaan tiedot järjestelmään sisällytetyistä järjestelyistä, joilla huolehditaan kohtien 5.7.3, 5.9 ja 6.2.5.4 vaatimusten täyttymisestä; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.1

turvajärjestely sellaisena kuin se on määritelty ajoneuvon asiakirjoissa, joiden on täytettävä seuraavat tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan tutkimuslaitoksen asettamat vaatimukset:

a)

annetaan tiedot järjestelmään sisällytetyistä järjestelyistä, joilla huolehditaan kohtien 5.7.3, 5.9 ja 6.2.5.4 vaatimusten täyttymisestä;

| b) | annetaan kohdan 6.2.7 mukaista tarkistamista koskevat ohjeet; ja/tai |
| --- | --- |

b)

annetaan kohdan 6.2.7 mukaista tarkistamista koskevat ohjeet; ja/tai

| c) | asetetaan saataville asiakirjat, jotka osoittavat järjestelmän toimivuuden, siltä osin kuin on kyse kohdan 2.2.2.1 a alakohdan mukaisesti määriteltyjen järjestelyjen riittävästä luotettavuudesta ja turvallisesta toiminnasta, esimerkiksi vika- ja vaikutusanalyysi (Failure Mode and Effect Analysis – FMEA), vikapuuanalyysi (Fault Tree Analysis – FTA) tai vastaava järjestelmän turvallisuutta selvittävä menettely; |
| --- | --- |

c)

asetetaan saataville asiakirjat, jotka osoittavat järjestelmän toimivuuden, siltä osin kuin on kyse kohdan 2.2.2.1 a alakohdan mukaisesti määriteltyjen järjestelyjen riittävästä luotettavuudesta ja turvallisesta toiminnasta, esimerkiksi vika- ja vaikutusanalyysi (Failure Mode and Effect Analysis – FMEA), vikapuuanalyysi (Fault Tree Analysis – FTA) tai vastaava järjestelmän turvallisuutta selvittävä menettely;

| 2.2.2.2 | virransyöttö- ja säätölaitteiden merkki ja tyyppi, jos nämä eivät ole asennusyksikön osa; |
| --- | --- |

2.2.2.2

virransyöttö- ja säätölaitteiden merkki ja tyyppi, jos nämä eivät ole asennusyksikön osa;

| 2.2.3 | yksi hyväksyntähakemuksen kohteena olevaa järjestelmää edustava näytesarja, johon sisältyvät asennuslaitteet, virransyöttö- ja säätölaitteet sekä mahdolliset signaaligeneraattorit. |
| --- | --- |

2.2.3

yksi hyväksyntähakemuksen kohteena olevaa järjestelmää edustava näytesarja, johon sisältyvät asennuslaitteet, virransyöttö- ja säätölaitteet sekä mahdolliset signaaligeneraattorit.

| 2.2.4 | Linssien valmistuksessa käytetyn muovimateriaalin testaamista varten on toimitettava:






  2.2.4.1 | 14 linssiä,






  2.2.4.1.1 | joista kymmenen voidaan korvata kymmenellä vähintään 60 × 80 mm:n suuruisella materiaalinäytteellä, joissa on tasainen tai kupera ulkopinta ja keskellä vähintään 15 × 15 mm:n suuruinen olennaisilta osin tasainen alue (kaarevuussäde vähintään 300 mm); |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4

Linssien valmistuksessa käytetyn muovimateriaalin testaamista varten on toimitettava:

2.2.4.1

14 linssiä,

2.2.4.1.1

joista kymmenen voidaan korvata kymmenellä vähintään 60 × 80 mm:n suuruisella materiaalinäytteellä, joissa on tasainen tai kupera ulkopinta ja keskellä vähintään 15 × 15 mm:n suuruinen olennaisilta osin tasainen alue (kaarevuussäde vähintään 300 mm);

| 2.2.4.1.2 | kukin tällainen linssi tai materiaalinäyte on valmistettava sarjatuotannossa käytetyllä menetelmällä; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2

kukin tällainen linssi tai materiaalinäyte on valmistettava sarjatuotannossa käytetyllä menetelmällä;

| 2.2.4.2 | valaisinkomponentti tai optinen osa, johon linssit voidaan kiinnittää valmistajan antamien ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.4.2

valaisinkomponentti tai optinen osa, johon linssit voidaan kiinnittää valmistajan antamien ohjeiden mukaisesti.

| 2.2.5 | muovisten valoa lähettävien komponenttien kestävyys järjestelmään kuuluvien valonlähteiden, esimerkiksi kaasupurkauslamppujen tai LED-moduulien tuottamalle ultraviolettisäteilylle testataan tämän säännön liitteen 6 kohdan 2.2.4 mukaisesti. Testausta varten on toimitettava:
  yksi näyte kaikista järjestelmässä käytetyistä materiaaleista tai koko järjestelmä tai siitä yksi tai useampi osa, joka sisältää kyseiset materiaalit. Kaikkien materiaalinäytteiden on oltava samanlaisia, ja niiden mahdollisen pintakäsittelyn on oltava sama, kuin jos niitä käytettäisiin hyväksyntähakemuksen kohteena olevassa järjestelmässä. |
| --- | --- |

2.2.5

muovisten valoa lähettävien komponenttien kestävyys järjestelmään kuuluvien valonlähteiden, esimerkiksi kaasupurkauslamppujen tai LED-moduulien tuottamalle ultraviolettisäteilylle testataan tämän säännön liitteen 6 kohdan 2.2.4 mukaisesti. Testausta varten on toimitettava:

yksi näyte kaikista järjestelmässä käytetyistä materiaaleista tai koko järjestelmä tai siitä yksi tai useampi osa, joka sisältää kyseiset materiaalit. Kaikkien materiaalinäytteiden on oltava samanlaisia, ja niiden mahdollisen pintakäsittelyn on oltava sama, kuin jos niitä käytettäisiin hyväksyntähakemuksen kohteena olevassa järjestelmässä.

| 2.2.6 | Jos materiaalit, joista linssit ja mahdollinen päällyste on valmistettu, on jo testattu, niiden mukana on toimitettava kyseisten materiaalien ja päällysteiden testausseloste. |
| --- | --- |

2.2.6

Jos materiaalit, joista linssit ja mahdollinen päällyste on valmistettu, on jo testattu, niiden mukana on toimitettava kyseisten materiaalien ja päällysteiden testausseloste.

| 2.2.7 | Jos valaisimen typpi eroaa jo hyväksytystä tyypistä vain kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, seuraavien toimittaminen riittää:






  2.2.7.1 | valaisimen valmistajan ilmoitus siitä, että toimitettu tyyppi on täysin samanlainen (kauppanimeä tai tavaramerkkiä lukuun ottamatta) ja saman valmistajan valmistama kuin jo hyväksytty tyyppi, josta ilmoitetaan sen yksilöivä hyväksyntäkoodi; |
| --- | --- | --- |

2.2.7

Jos valaisimen typpi eroaa jo hyväksytystä tyypistä vain kauppanimeltään tai tavaramerkiltään, seuraavien toimittaminen riittää:

2.2.7.1

valaisimen valmistajan ilmoitus siitä, että toimitettu tyyppi on täysin samanlainen (kauppanimeä tai tavaramerkkiä lukuun ottamatta) ja saman valmistajan valmistama kuin jo hyväksytty tyyppi, josta ilmoitetaan sen yksilöivä hyväksyntäkoodi;

| 2.2.7.2 | kaksi näytettä, joissa on uusi kauppanimi tai tavaramerkki, tai vastaava asiakirja-aineisto. |
| --- | --- |

2.2.7.2

kaksi näytettä, joissa on uusi kauppanimi tai tavaramerkki, tai vastaava asiakirja-aineisto.

| 2.2.8 | Jos kyse on kohdan 4.1.7 mukaisesta järjestelmästä, on toimitettava kohdassa 4.1.6 tarkoitettuja ajoneuvoja edustava ajoneuvo. |
| --- | --- |

2.2.8

Jos kyse on kohdan 4.1.7 mukaisesta järjestelmästä, on toimitettava kohdassa 4.1.6 tarkoitettuja ajoneuvoja edustava ajoneuvo.

3.   MERKINNÄT

3.1   Hyväksyntähakemuksen kohteena olevan järjestelmän asennusyksiköissä on oltava hakijan kauppanimi tai tavaramerkki.

3.2   Asennusyksiköiden linsseissä tai rungossa on oltava kylliksi tilaa hyväksyntämerkinnälle ja kohdassa 4 tarkoitetuille lisätunnuksille. Nämä tilat on osoitettava kohdassa 2.2.1 tarkoitetuissa piirustuksissa.

3.2.1   Jos linssiä ei kuitenkaan voida irrottaa asennusyksikön rungosta, riittää yksi kohdan 4.2.5 mukainen merkintä.

3.3   Asennusyksiköissä tai järjestelmissä, jotka on suunniteltu täyttämään sekä oikeanpuoleisen että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, on oltava asianmukaiset merkinnät, joista ilmenevät ajoneuvon optisten komponenttien tai heijastimien valonlähteiden molemmat kiinnitysasennot. Merkinnät muodostuvat kirjaimista ’R/D’ oikeanpuoleista ja kirjaimista ’L/G’ vasemmanpuoleista liikennettä varten.

3.4   Jos AFS-järjestelmässä käytetään LED-moduuleita, asennusyksikköihin on merkittävä nimellisjännite, nimellisvirta ja valonlähdemoduulin tunnistuskoodi.

3.5   Hyväksyttävän AFS-järjestelmän mukana toimitetuissa LED-moduuleissa on oltava merkittynä:

| 3.5.1 | hakijan kauppanimi tai tavaramerkki. Merkinnän on oltava helposti luettava ja pysyvä; |
| --- | --- |

3.5.1

hakijan kauppanimi tai tavaramerkki. Merkinnän on oltava helposti luettava ja pysyvä;

| 3.5.2 | moduulin tunnistuskoodi. Merkinnän on oltava helposti luettava ja pysyvä.
  Tunnistuskoodi koostuu kirjaimista ’MD’ (lyhenteenä sanasta ”moduuli”) ja hyväksyntämerkistä ilman kohdassa 4.2.1 määrättyä ympyrää sekä lisätunnuksista ja -merkeistä silloin, kun käytetään useita erilaisia valonlähdemoduuleita. Tämä tunnistuskoodi on merkittävä kohdassa 2.2.1 mainittuihin piirustuksiin. Hyväksyntämerkinnän ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa oleva hyväksyntämerkintä, jossa moduulia käytetään, mutta molempien merkintöjen on oltava saman hakijan. |
| --- | --- |

3.5.2

moduulin tunnistuskoodi. Merkinnän on oltava helposti luettava ja pysyvä.

Tunnistuskoodi koostuu kirjaimista ’MD’ (lyhenteenä sanasta ”moduuli”) ja hyväksyntämerkistä ilman kohdassa 4.2.1 määrättyä ympyrää sekä lisätunnuksista ja -merkeistä silloin, kun käytetään useita erilaisia valonlähdemoduuleita. Tämä tunnistuskoodi on merkittävä kohdassa 2.2.1 mainittuihin piirustuksiin. Hyväksyntämerkinnän ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa oleva hyväksyntämerkintä, jossa moduulia käytetään, mutta molempien merkintöjen on oltava saman hakijan.

| 3.5.3 | Jos LED-moduulit eivät ole vaihdettavia, LED-moduulien merkintöjä ei edellytetä. |
| --- | --- |

3.5.3

Jos LED-moduulit eivät ole vaihdettavia, LED-moduulien merkintöjä ei edellytetä.

3.6   Jos LED-moduulia ohjataan elektronisella valonlähteen säätimellä, joka ei ole moduulin osa, säätimeen on merkittävä sen oma tunnistuskoodi sekä nimellistulojännite ja -teho.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1.   Yleistä

4.1.1   Jos järjestelmän kaikki kohdan 2 mukaisesti tyyppihyväksyntää varten toimitetut näytekappaleet täyttävät tämän säännön vaatimukset, hyväksyntä myönnetään.

4.1.2   Jos järjestelmään kuuluvat ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät useamman kuin yhden säännön vaatimukset, yhden kansainvälisen hyväksyntämerkin kiinnittäminen riittää, kunhan kukin valaisimista täyttää siihen sovellettavat vaatimukset.

4.1.3   Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Sen ensimmäiset kaksi numeroa ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämispäivänä. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle järjestelmälle.

4.1.4   Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta järjestelmän hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella, jossa on ilmoitettu kohdassa 2.1.3 tarkoitetut tiedot.

4.1.4.1   Jos asennusyksiköt on varustettu säädettävällä heijastimella ja suunniteltu käytettäväksi vain kohdan 2.1.3 mukaisissa kiinnitysasennoissa, hyväksyntä velvoittaa hakijan tiedottamaan käyttäjälle asianmukaisella tavalla oikeista kiinnitysasennoista.

4.1.5   Jokaiseen tämän säännön mukaisesti tyyppihyväksyttyyn järjestelmään kuuluvaan asennusyksikköön on kohdassa 3.1 tarkoitetun merkinnän lisäksi kiinnitettävä kohdassa 3.2 tarkoitettuihin paikkoihin kohtien 4.2 ja 4.3 mukainen hyväksyntämerkki.

4.1.6   Hakijan on ilmoitettava tämän säännön liitteen 1 mukaisella lomakkeella ajoneuvot, joihin järjestelmä on tarkoitettu.

4.1.7   Jos hyväksyntää haetaan järjestelmälle, jota ei ole tarkoitettu katettavaksi tietyntyyppisen ajoneuvon tyyppihyväksynnällä säännön nro 48 mukaisesti,

4.1.7.1   hakijan on esitettävä riittävät asiakirjat, jotka osoittavat, että järjestelmä voi asianmukaisesti asennettuna täyttää säännön nro 48 kohdan 6.22 määräykset,

4.1.7.2   ja järjestelmä on tällöin hyväksyttävä säännön nro 10 mukaisesti.

4.2   Hyväksyntämerkki

Hyväksyntämerkki muodostuu seuraavista osista:

| 4.2.1 | kansainvälinen hyväksyntämerkintä, jonka osat ovat:






  4.2.1.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, jotka ovat ympyrän sisällä (5); |
| --- | --- | --- |

4.2.1

kansainvälinen hyväksyntämerkintä, jonka osat ovat:

4.2.1.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, jotka ovat ympyrän sisällä (5);

5

| 4.2.1.2 | kohdassa 4.1.3 tarkoitettu hyväksyntänumero; |
| --- | --- |

4.2.1.2

kohdassa 4.1.3 tarkoitettu hyväksyntänumero;

| 4.2.2 | seuraavat lisätunnukset:






  4.2.2.1 | järjestelmän merkkinä kirjain X ja järjestelmän toimintoja osoittamassa yksi tai useampi kirjain seuraavasti:






  ’C’ | luokan C lähivalot; sen jälkeen muut lähivalojen luokkatunnukset: |
| --- | --- | --- | --- |
| ’E’ | luokan E lähivalot, |
| ’V’ | luokan V lähivalot, |
| ’W’ | luokan W lähivalot, |
| ’R’ | kaukovalot; |

4.2.2

seuraavat lisätunnukset:

4.2.2.1

järjestelmän merkkinä kirjain X ja järjestelmän toimintoja osoittamassa yksi tai useampi kirjain seuraavasti:

’C’

luokan C lähivalot; sen jälkeen muut lähivalojen luokkatunnukset:

’E’

luokan E lähivalot,

’V’

luokan V lähivalot,

’W’

luokan W lähivalot,

’R’

kaukovalot;

| 4.2.2.2 | kunkin tunnuksen yllä vaakasuora viiva, jos valaisutoiminnon tai sen toimintamuodon tuottaa useampi kuin yksi ajoneuvon toiselle tai molemmille sivulle sijoitettu asennusyksikkö; |
| --- | --- |

4.2.2.2

kunkin tunnuksen yllä vaakasuora viiva, jos valaisutoiminnon tai sen toimintamuodon tuottaa useampi kuin yksi ajoneuvon toiselle tai molemmille sivulle sijoitettu asennusyksikkö;

| 4.2.2.3 | lisäksi kirjain ’T’ kaikkien sellaisten valaisu- ja/tai valaisuluokkatunnusten jälkeen, jotka täyttävät kääntyviä valoja koskevat määräykset, siten että kaikki tunnukset ovat yhteen koottuina äärimmäisinä vasemmalla; |
| --- | --- |

4.2.2.3

lisäksi kirjain ’T’ kaikkien sellaisten valaisu- ja/tai valaisuluokkatunnusten jälkeen, jotka täyttävät kääntyviä valoja koskevat määräykset, siten että kaikki tunnukset ovat yhteen koottuina äärimmäisinä vasemmalla;

| 4.2.2.4 | erillisten asennusyksiköiden merkkinä kirjain ’X’ sekä asennusyksikköihin kuuluvien valaisinyksiköiden toimintamuotoja vastaavat kirjaimet. |
| --- | --- |

4.2.2.4

erillisten asennusyksiköiden merkkinä kirjain ’X’ sekä asennusyksikköihin kuuluvien valaisinyksiköiden toimintamuotoja vastaavat kirjaimet.

| 4.2.2.5 | Jos ajoneuvon toiselle sivulle sijoitettu asennusyksikkö ei ole ainoa valaisun tai sen toimintamuodot tuottava asennusyksikkö, valoja osoittavan tunnuksen päällä on oltava vaakasuora viiva. |
| --- | --- |

4.2.2.5

Jos ajoneuvon toiselle sivulle sijoitettu asennusyksikkö ei ole ainoa valaisun tai sen toimintamuodot tuottava asennusyksikkö, valoja osoittavan tunnuksen päällä on oltava vaakasuora viiva.

| 4.2.2.6 | Ainoastaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen sovellettavien määräysten mukaisten järjestelmien tai niiden jonkin osan merkkinä on oltava vaakasuora nuoli, joka osoittaa asennusyksikköä edestä katsottaessa oikealle eli tien liikenteen puoleiselle kaistalle. |
| --- | --- |

4.2.2.6

Ainoastaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen sovellettavien määräysten mukaisten järjestelmien tai niiden jonkin osan merkkinä on oltava vaakasuora nuoli, joka osoittaa asennusyksikköä edestä katsottaessa oikealle eli tien liikenteen puoleiselle kaistalle.

| 4.2.2.7 | Järjestelmässä tai sen osassa, joka on sekä oikean- että vasemmanpuoleiseen liikenteeseen sovellettavien määräysten mukainen (esimerkiksi niin että optista komponenttia tai valonlähdettä voidaan säätää), on oltava sekä vasemmalle että oikealle osoittava vaakasuora nuoli. |
| --- | --- |

4.2.2.7

Järjestelmässä tai sen osassa, joka on sekä oikean- että vasemmanpuoleiseen liikenteeseen sovellettavien määräysten mukainen (esimerkiksi niin että optista komponenttia tai valonlähdettä voidaan säätää), on oltava sekä vasemmalle että oikealle osoittava vaakasuora nuoli.

| 4.2.2.8 | Asennusyksiköt, joissa on muovisia linssejä, on merkittävä kirjaimin ’PL’, jotka sijoitetaan kohdissa 4.2.2.1–4.2.2.7 tarkoitettujen tunnusten läheisyyteen. |
| --- | --- |

4.2.2.8

Asennusyksiköt, joissa on muovisia linssejä, on merkittävä kirjaimin ’PL’, jotka sijoitetaan kohdissa 4.2.2.1–4.2.2.7 tarkoitettujen tunnusten läheisyyteen.

| 4.2.2.9 | Asennusyksikköihin, jotka täyttävät tämän säännön määräykset kaukovalojen osalta, on ’E’-kirjainta ympäröivän ympyrän läheisyyteen sijoitettava enimmäisvalovoimaa osoittava vertailumerkki ilmaistuna kohdassa 6.3.2.1.2 määritellyllä tavalla. |
| --- | --- |

4.2.2.9

Asennusyksikköihin, jotka täyttävät tämän säännön määräykset kaukovalojen osalta, on ’E’-kirjainta ympäröivän ympyrän läheisyyteen sijoitettava enimmäisvalovoimaa osoittava vertailumerkki ilmaistuna kohdassa 6.3.2.1.2 määritellyllä tavalla.

| 4.2.3 | Liitteen 4 kohdan 1.1.1.1 mukaisessa testausmenettelyssä käytettävästä toimintamuodosta ja liitteen 4 kohdan 1.1.1.2 mukaisista sallituista jännitteistä on kaikissa tapauksissa määrättävä hyväksyntälomakkeissa ja niille maille toimitettavissa ilmoituslomakkeissa, jotka ovat sopimuksen sopimuspuolia ja soveltavat tätä sääntöä.
  Kyseisissä tapauksissa järjestelmissä tai niiden osissa on oltava seuraavat merkinnät:






  4.2.3.1 | Tämän säännön vaatimuksia vastaavissa asennusyksiköissä, jotka on suunniteltu siten, että lähivalon valonlähde ei ole toiminnassa samanaikaisesti sellaisen muun valaisutoiminnon valonlähteen kanssa, jonka kanssa se voi olla rakenteellisesti yhdistetty: hyväksyntämerkin lähivalotunnuksen jälkeen on merkittävä vinoviiva (/). |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Liitteen 4 kohdan 1.1.1.1 mukaisessa testausmenettelyssä käytettävästä toimintamuodosta ja liitteen 4 kohdan 1.1.1.2 mukaisista sallituista jännitteistä on kaikissa tapauksissa määrättävä hyväksyntälomakkeissa ja niille maille toimitettavissa ilmoituslomakkeissa, jotka ovat sopimuksen sopimuspuolia ja soveltavat tätä sääntöä.

Kyseisissä tapauksissa järjestelmissä tai niiden osissa on oltava seuraavat merkinnät:

4.2.3.1

Tämän säännön vaatimuksia vastaavissa asennusyksiköissä, jotka on suunniteltu siten, että lähivalon valonlähde ei ole toiminnassa samanaikaisesti sellaisen muun valaisutoiminnon valonlähteen kanssa, jonka kanssa se voi olla rakenteellisesti yhdistetty: hyväksyntämerkin lähivalotunnuksen jälkeen on merkittävä vinoviiva (/).

| 4.2.3.2 | Asennusyksikköihin, jotka täyttävät tämän säännön liitteen 4 vaatimukset ainoastaan 6 V:n tai 12 V:n jännitteellä, on lähelle valonlähteiden kantaa merkittävä tunnus 24, jonka yli on vedetty vino rasti (X). |
| --- | --- |

4.2.3.2

Asennusyksikköihin, jotka täyttävät tämän säännön liitteen 4 vaatimukset ainoastaan 6 V:n tai 12 V:n jännitteellä, on lähelle valonlähteiden kantaa merkittävä tunnus 24, jonka yli on vedetty vino rasti (X).

X

| 4.2.4 | Hyväksyntänumeron kaksi merkkiä, jotka ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämispäivänä, ja vaadittu nuoli (tarvittaessa) voidaan merkitä edellä lueteltujen lisätunnusten lähelle. |
| --- | --- |

4.2.4

Hyväksyntänumeron kaksi merkkiä, jotka ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämispäivänä, ja vaadittu nuoli (tarvittaessa) voidaan merkitä edellä lueteltujen lisätunnusten lähelle.

| 4.2.5 | Kohdissa 4.2.1 ja 4.2.2 tarkoitettujen merkkien ja tunnusten on oltava selvästi luettavissa ja pysyviä. Ne voidaan sijoittaa sisä- tai ulkopuolelle (läpinäkyvään tai läpinäkymättömään kohtaan) asennusyksiköissä, joita ei voida erottaa niiden valoa lähettävästä pinnasta. Niiden on joka tapauksessa jäätävä näkyviin, kun asennusyksikkö on kiinnitetty ajoneuvoon. Jotta tämä vaatimus täyttyisi, ajoneuvossa olevaa irrotettavaa osaa saadaan siirtää. |
| --- | --- |

4.2.5

Kohdissa 4.2.1 ja 4.2.2 tarkoitettujen merkkien ja tunnusten on oltava selvästi luettavissa ja pysyviä. Ne voidaan sijoittaa sisä- tai ulkopuolelle (läpinäkyvään tai läpinäkymättömään kohtaan) asennusyksiköissä, joita ei voida erottaa niiden valoa lähettävästä pinnasta. Niiden on joka tapauksessa jäätävä näkyviin, kun asennusyksikkö on kiinnitetty ajoneuvoon. Jotta tämä vaatimus täyttyisi, ajoneuvossa olevaa irrotettavaa osaa saadaan siirtää.

4.3.   Hyväksyntämerkin asettelu

4.3.1.   Erilliset valaisimet

Tämän säännön liitteen 2 kuvissa 1–10 esitetään esimerkkejä hyväksyntämerkin ja lisätunnusten asettelusta.

4.3.2   Ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet

4.3.2.1   Jos järjestelmään ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät useiden sääntöjen vaatimukset, valaisimeen voidaan kiinnittää yhdenmukaistettu kansainvälinen hyväksyntämerkki, jossa on ympyrään sijoitettuina ’E’-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero sekä ympyrän jälkeen hyväksyntänumero. Tämä hyväksyntämerkki voidaan sijoittaa ryhmitetyissä, yhdistetyissä tai rakenteellisesti yhdistetyissä valaisimissa mihin tahansa valaisimien kohtaan edellyttäen, että

4.3.2.1.1   se on näkyvissä kohdassa 4.2.5 tarkoitetulla tavalla,

4.3.2.1.2   mitään ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien osaa ei voida irrottaa irrottamatta samalla hyväksyntämerkkiä.

4.3.2.2   Kunkin valaisimen tunnus sen säännön mukaisesti, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty, ja muutossarjalle annettu, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaava järjestysnumero hyväksynnän myöntämispäivänä sekä vaadittu nuoli (tarvittaessa) on merkittävä

| 4.3.2.2.1 | joko vastaavaan valoa säteilevään pintaan |
| --- | --- |

4.3.2.2.1

joko vastaavaan valoa säteilevään pintaan

| 4.3.2.2.2 | tai ryhmässä siten, että kukin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista on helposti tunnistettavissa (ks. liitteen 2 esimerkit). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2

tai ryhmässä siten, että kukin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista on helposti tunnistettavissa (ks. liitteen 2 esimerkit).

4.3.2.3   Yksittäisen hyväksyntämerkin komponenttien koko ei saa olla pienempi kuin vähimmäiskoko, joka vahvistetaan pienimmälle yksittäiselle merkille säännössä, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty.

4.3.2.4   Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle ryhmitetylle, yhdistetylle tai rakenteellisesti yhdistetylle valaisimelle.

4.3.2.5   Tämän säännön liitteen 2 kuvissa 11 ja 12 annetaan esimerkkejä ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien hyväksyntämerkeistä ja kaikista edellä mainituista lisätunnuksista sellaisia järjestelmiä varten, jotka toimivat useista ajoneuvon toisella sivulla olevista asennusyksiköistä käsin.

4.3.2.6   Tämän säännön liitteen 2 kuvassa 13 annetaan esimerkkejä koko järjestelmän kattavista hyväksyntämerkeistä.

B.   JÄRJESTELMIIN TAI NIIDEN OSIIN SOVELLETTAVAT TEKNISET MÄÄRÄYKSET

Ellei toisin määrätä, fotometriset mittaukset on suoritettava tämän säännön liitteessä 9 annettujen määräysten mukaisesti.

5.   YLEISET VAATIMUKSET

Tähän sääntöön sovelletaan säännön nro 48 jaksoon 5 ”Yleiset vaatimukset” ja jaksoon 6 ”Valaisinkohtaiset vaatimukset” ja niissä mainittuihin liitteisiin sisältyviä vaatimuksia sekä valaisimen tyyppihyväksynnän hakemishetkellä voimassa olevien muutossarjojen vaatimuksia.

On noudatettava kutakin valaisinta ja ajoneuvoluokkaa, johon valaisin on tarkoitus asentaa, koskevia vaatimuksia, kun niiden tarkistaminen valaisimen tyyppihyväksynnän hetkellä on toteutettavissa.

5.1   Kaikkien näytteiden, joiden hyväksyntää haetaan ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen, on oltava kohdissa 6 ja 7 annettujen määräysten mukaiset. Jos hyväksyntää kuitenkin haetaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen, kohdassa 6 ja asiaa koskevissa tämän säännön liitteissä annettuja määräyksiä on sovellettava vaihtamalla vasen oikeaksi ja päinvastoin.

Kulma-asentojen ja komponenttien merkinnät muutetaan samalla tavoin korvaamalla ’R’-kirjain ’L’-kirjaimella ja päinvastoin.

5.1.2   Järjestelmien tai niiden osien on oltava siten valmistettuja, että ne säilyttävät niille asetetut fotometriset ominaisuudet ja pysyvät tavanomaisessa käytössä hyvässä toimintakunnossa niihin mahdollisesti kohdistuvasta tärinästä huolimatta.

5.2   Järjestelmät tai niiden osat on varustettava laitteella, joka mahdollistaa niiden säädön ajoneuvossa niihin sovellettavien määräysten mukaisesti.

5.2.1   Järjestelmiä tai niiden osia ei tarvitse varustaa tällaisella säätölaitteella, jos laitteen käyttö on rajoitettu ajoneuvoihin, joissa säätö voidaan toteuttaa muilla keinoin tai sitä ei hakijan antaman järjestelmäkuvauksen mukaan tarvita.

5.3   Vaihdettavat ja ei-vaihdettavat valonlähteet ja LED-moduulit:

| 5.3.1 | Järjestelmä on varustettava vain yhdellä seuraavista tai niiden yhdistelmällä:






  5.3.1.1 | valonlähteet, jotka on hyväksytty säännön nro 37 ja sen tyyppihyväksynnän hakemishetkellä voimassa olleiden muutossarjojen mukaisesti ja joiden käyttöä ei rajoiteta; |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Järjestelmä on varustettava vain yhdellä seuraavista tai niiden yhdistelmällä:

5.3.1.1

valonlähteet, jotka on hyväksytty säännön nro 37 ja sen tyyppihyväksynnän hakemishetkellä voimassa olleiden muutossarjojen mukaisesti ja joiden käyttöä ei rajoiteta;

| 5.3.1.2 | valonlähteet, jotka on hyväksytty säännön nro 99 mukaisesti; |
| --- | --- |

5.3.1.2

valonlähteet, jotka on hyväksytty säännön nro 99 mukaisesti;

| 5.3.1.3 | LED-moduuli(t). |
| --- | --- |

5.3.1.3

LED-moduuli(t).

| 5.3.2 | Jos kyseessä on vaihdettava valonlähde,






  5.3.2.1 | valaisimen kannan on oltava kansainvälisen sähkötekniikan toimikunnan (IEC) julkaisun nro 60061 ilmoituslomakkeessa esitettyjen vaatimusten mukainen, kuten asianomaisessa valonlähteitä koskevassa säännössä määrätään; |
| --- | --- | --- |

5.3.2

Jos kyseessä on vaihdettava valonlähde,

5.3.2.1

valaisimen kannan on oltava kansainvälisen sähkötekniikan toimikunnan (IEC) julkaisun nro 60061 ilmoituslomakkeessa esitettyjen vaatimusten mukainen, kuten asianomaisessa valonlähteitä koskevassa säännössä määrätään;

| 5.3.2.2 | laitteen rakenteen on oltava sellainen, että hehkulampun voi asentaa ainoastaan oikeaan asentoon. |
| --- | --- |

5.3.2.2

laitteen rakenteen on oltava sellainen, että hehkulampun voi asentaa ainoastaan oikeaan asentoon.

| 5.3.3 | Luokan C lähivalot (perusvalot) on varustettava ainoastaan vaihdettavilla valonlähteillä taikka vaihdettavilla tai ei-vaihdettavilla LED-moduuleilla. |
| --- | --- |

5.3.3

Luokan C lähivalot (perusvalot) on varustettava ainoastaan vaihdettavilla valonlähteillä taikka vaihdettavilla tai ei-vaihdettavilla LED-moduuleilla.

| 5.3.4 | Jos kyseessä on vaihdettava LED-moduuli, LED-moduulin poistaminen ja korvaaminen uudella liitteen 11 kohdan 1.4.1 mukaisesti on osoitettava tutkimuslaitokselle sitä tyydyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

5.3.4

Jos kyseessä on vaihdettava LED-moduuli, LED-moduulin poistaminen ja korvaaminen uudella liitteen 11 kohdan 1.4.1 mukaisesti on osoitettava tutkimuslaitokselle sitä tyydyttävällä tavalla.

5.4   Jos järjestelmät tai niiden osat on suunniteltu täyttämään sekä oikean- että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, ne voidaan mukauttaa toisenpuoleiseen liikenteeseen joko niitä ajoneuvoon asennettaessa suoritetun alkuperäisen säädön tai käyttäjän oman harkinnan mukaan. Joka tapauksessa sallitaan vain kaksi toisistaan täysin erillistä säätöä, toinen oikeanpuoleista ja toinen vasemmanpuolesta liikennettä varten, ja säädön vaihtuminen epähuomiossa toiseksi sekä sen jääminen väliasentoon on estettävä.

5.5   On suoritettava tämän säännön liitteen 4 määräysten mukaisia lisätestejä sen varmistamiseksi, että fotometriset ominaisuudet eivät muutu kohtuuttomasti käytön aikana.

5.6   Jos jonkin valaisinyksikön linssi on valmistettu muovista, testit on suoritettava tämän säännön liitteen 6 määräysten mukaisesti.

5.7   Jos järjestelmä tai jokin sen osista on suunniteltu tuottamaan valinnan mukaan joko lähi- tai kaukovalo, kaikki valaisinyksikköön kiinteästi asennetut mekaaniset, sähkömagneettiset tai muunlaiset osat, joiden tarkoituksena on valotyypin vaihtaminen, on suunniteltava siten,

| 5.7.1 | että osa on tarpeeksi luja toimiakseen 50 000 kertaa tavanomaisessa käytössä. Tämän vaatimuksen täyttymisen varmistamiseksi hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos voi






  a) | vaatia hakijaa toimittamaan tarvittavat välineet testin suorittamista varten; |
| --- | --- | --- |

5.7.1

että osa on tarpeeksi luja toimiakseen 50 000 kertaa tavanomaisessa käytössä. Tämän vaatimuksen täyttymisen varmistamiseksi hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos voi

a)

vaatia hakijaa toimittamaan tarvittavat välineet testin suorittamista varten;

| b) | luopua testauksesta, jos hakijan toimittaman valaisimen mukana on toimitettu rakenteeltaan samanlaisten ajovalaisimien hyväksyntätestauksesta vastaavan tutkimuslaitoksen antama testausseloste, jossa vahvistetaan tämän vaatimuksen täyttyminen; |
| --- | --- |

b)

luopua testauksesta, jos hakijan toimittaman valaisimen mukana on toimitettu rakenteeltaan samanlaisten ajovalaisimien hyväksyntätestauksesta vastaavan tutkimuslaitoksen antama testausseloste, jossa vahvistetaan tämän vaatimuksen täyttyminen;

| 5.7.2 | että lähivaloon tai kaukovaloon siirryttäessä, kaukovalojen mukautumista lukuun ottamatta, mekanismi ei voi koskaan pysähtyä näiden kahden asennon väliin. Jos se ei ole mahdollista, on kohdan 5.7.3 määräysten täytyttävä; |
| --- | --- |

5.7.2

että lähivaloon tai kaukovaloon siirryttäessä, kaukovalojen mukautumista lukuun ottamatta, mekanismi ei voi koskaan pysähtyä näiden kahden asennon väliin. Jos se ei ole mahdollista, on kohdan 5.7.3 määräysten täytyttävä;

| 5.7.3 | että vikaannuttuaan järjestelmä tuottaa automaattisesti lähivalot tai siirtyy tilaan, jonka fotometriset arvot ovat enintään 1 300 cd tämän säännön liitteessä 3 määritellyllä vyöhykkeellä III b eivätkä alita 3 400 cd missään segmentin Imax pisteessä, esimerkiksi sammuttamalla tai himmentämällä valokeila, suuntaamalla se alas ja/tai korvaamalla toimintamuoto toisella.
  Hyväksyntätesteistä vastaavan tutkimuslaitoksen on näiden vaatimusten täyttymistä testattaessa noudatettava hakijan toimittamia ohjeita; |
| --- | --- |

5.7.3

että vikaannuttuaan järjestelmä tuottaa automaattisesti lähivalot tai siirtyy tilaan, jonka fotometriset arvot ovat enintään 1 300 cd tämän säännön liitteessä 3 määritellyllä vyöhykkeellä III b eivätkä alita 3 400 cd missään segmentin Imax pisteessä, esimerkiksi sammuttamalla tai himmentämällä valokeila, suuntaamalla se alas ja/tai korvaamalla toimintamuoto toisella.

max

Hyväksyntätesteistä vastaavan tutkimuslaitoksen on näiden vaatimusten täyttymistä testattaessa noudatettava hakijan toimittamia ohjeita;

| 5.7.4 | että käyttäjä ei voi tavallisilla työkaluilla muuttaa liikkuvien osien muotoa tai asentoa eikä vaikuttaa kytkimen toimintaan. |
| --- | --- |

5.7.4

että käyttäjä ei voi tavallisilla työkaluilla muuttaa liikkuvien osien muotoa tai asentoa eikä vaikuttaa kytkimen toimintaan.

5.8   Järjestelmät on varustettava toiminnoilla, jotka mahdollistavat niiden tilapäisen käytön maissa, joissa liikenteen suunta on toinen kuin siinä maassa, jota varten hyväksyntää haetaan, ilman että vastaan tulevalle liikenteelle aiheutuu kohtuutonta haittaa. Tätä varten järjestelmien tai niiden yhden tai useamman osan on

| 5.8.1 | annettava käyttäjälle mahdollisuus suorittaa kohdassa 5.4 tarkoitettu säätö ilman erikoistyökaluja; tai |
| --- | --- |

5.8.1

annettava käyttäjälle mahdollisuus suorittaa kohdassa 5.4 tarkoitettu säätö ilman erikoistyökaluja; tai

| 5.8.2 | pystyttävä mukautumaan liikenteen suunnan vaihtumiseen siten, että kohdan 6.2 mukaisessa testissä saavutetaan seuraavassa esitetyt arvot niin, että säätö säilyy ennallaan suhteessa liikenteen alkuperäistä suuntaa vastaavaan säätöön.
  5.8.2.1   Oikeanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu lähivalo, joka on mukautettu vasemmanpuoleiseen liikenteeseen: | piste 0,86 D–1,72 L vähintään 2 500 cd |
| --- | --- | --- |

5.8.2

pystyttävä mukautumaan liikenteen suunnan vaihtumiseen siten, että kohdan 6.2 mukaisessa testissä saavutetaan seuraavassa esitetyt arvot niin, että säätö säilyy ennallaan suhteessa liikenteen alkuperäistä suuntaa vastaavaan säätöön.

5.8.2.1   Oikeanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu lähivalo, joka on mukautettu vasemmanpuoleiseen liikenteeseen:

piste 0,86 D–1,72 L vähintään 2 500 cd

| | piste 0,57 U–3,43 R enintään 880 cd |
| --- | --- |

piste 0,57 U–3,43 R enintään 880 cd

5.8.2.2   Vasemmanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu lähivalo, joka on mukautettu oikeanpuoleiseen liikenteeseen:

| | piste 0,86 D–1,72 R vähintään 2 500 cd |
| --- | --- |

piste 0,86 D–1,72 R vähintään 2 500 cd

| | piste 0,57 U–3,43 L enintään 880 cd |
| --- | --- |

piste 0,57 U–3,43 L enintään 880 cd

5.9   Järjestelmä on suunniteltava siten, että jos johonkin valonlähteeseen ja/tai LED-moduuliin tulee toimintahäiriö, annetaan vikaantumissignaali, jotta säännön nro 48 asianmukaiset vaatimukset täyttyvät.

5.10   Komponentit, joihin on kiinnitetty vaihdettava valonlähde, on suunniteltava siten, että valonlähde on helppo asentaa ja että sen voi asentaa pimeässäkin ainoastaan oikeaan asentoon.

5.11   Jos järjestelmä on kohdan 4.1.7 mukainen,

5.11.1   sen mukana on oltava kohdan 4.1.4 mukainen lomake ja ohjeet, joiden avulla järjestelmä voidaan asentaa säännön nro 48 määräysten mukaisesti.

5.11.2   Tyyppihyväksynnästä vastaavan tutkimuslaitoksen on varmistettava seuraavat:

| a) | Järjestelmä voidaan annettujen ohjeiden mukaan asentaa oikein. |
| --- | --- |

a)

Järjestelmä voidaan annettujen ohjeiden mukaan asentaa oikein.

| b) | Kun järjestelmä on asennettu ajoneuvoon, se täyttää säännön nro 48 kohdan 6.22 vaatimukset. |
| --- | --- |

b)

Kun järjestelmä on asennettu ajoneuvoon, se täyttää säännön nro 48 kohdan 6.22 vaatimukset.

Säännön nro 48 kohdan 6.22.7.4 määräysten mukaisuus on tarkastettava ajotestillä, joka kattaa kaikki järjestelmän käytön kannalta merkitykselliset tilanteet hakijan antaman selvityksen pohjalta. Kaikkien toimintamuotojen osalta on ilmoitettava, aktivoituvatko, toimivatko ja deaktivoituvatko ne hakijan antaman selvityksen mukaisesti. Mahdollisten selkeiden toimintahäiriöiden (esimerkiksi liian laajan kulman tai välkkymisen) tapauksessa vaatimustenmukaisuus on kyseenalaistettava.

5.12   LED-moduuleilla varustetun AFS-järjestelmän ja LED-moduulien itsensä on oltava tämän säännön liitteessä 11 määriteltyjen asianomaisten vaatimusten mukaisia. Vaatimustenmukaisuus on testattava.

5.13   Jos kyse on AFS-järjestelmästä, jossa peruslähivalot tuotetaan valonlähteiden ja/tai LED-moduulien avulla ja jonka valaisinyksiköiden kokonaisvalovirta, joka ilmoitetaan liitteessä 1 olevan mallin mukaisen ilmoituslomakkeen kohdassa 9.2.3, on yli 2 000 luumenia sivua kohti, on siitä mainittava liitteen 1 mukaisen ilmoituslomakkeen kohdassa 9.2.3. LED-moduulien nimellisvalovirta on mitattava liitteen 11 kohdassa 5 kuvatulla menettelyllä.

5.14   Jos neutraalitilassa olevat peruslähivalot tuotetaan pelkästään LED-moduuleilla, LED-moduulien kokonaisnimellisvalovirran on oltava vähintään 1 000 luumenia sivua kohti mitattuna liitteen 11 kohdan 5 mukaisesti.

5.15   LED-moduulin on oltava

| a) | poistettavissa laitteesta ainoastaan työkaluja käyttämällä, ellei kyseistä LED-moduulia koskevassa ilmoituslomakkeessa ilmoiteta, että moduuli on ei-vaihdettavaa tyyppiä, ja |
| --- | --- |

a)

poistettavissa laitteesta ainoastaan työkaluja käyttämällä, ellei kyseistä LED-moduulia koskevassa ilmoituslomakkeessa ilmoiteta, että moduuli on ei-vaihdettavaa tyyppiä, ja

| b) | suunniteltu niin, että työkalujen käytöstä huolimatta moduulia ei voida mekaanisesti vaihtaa mihinkään toiseen hyväksyttyyn vaihdettavaan valonlähteeseen. |
| --- | --- |

b)

suunniteltu niin, että työkalujen käytöstä huolimatta moduulia ei voida mekaanisesti vaihtaa mihinkään toiseen hyväksyttyyn vaihdettavaan valonlähteeseen.

6.   VALAISTUS

6.1.   Yleiset vaatimukset

6.1.1   Jokaisen järjestelmän on tuotettava luokan C lähivalot kohdan 6.2.4 mukaisesti sekä yhdet tai useammat joidenkin muiden luokkien lähivalot. Järjestelmään voi kuulua yksi tai useampia muita toimintamuotoja kussakin lähivaloluokassa sekä tämän säännön kohdan 6.3 ja/tai 2.1.1.1 mukaiset etuvalaisutoiminnot.

6.1.2   Järjestelmän on pystyttävä tekemään automaattiset muutokset, joiden ansiosta tielle saadaan kunnollinen valaistus, joka ei haittaa kuljettajaa eikä muita tienkäyttäjiä.

6.1.3   Järjestelmä katsotaan hyväksyttäväksi, jos se täyttää kohtien 6.2 ja 6.3 soveltuvat fotometriset vaatimukset.

6.1.4   Fotometriset mittaukset on tehtävä hakijan ohjeiden mukaisesti:

| 6.1.4.1 | tämän säännön kohdan 1.9 mukaisessa neutraalissa tilassa; |
| --- | --- |

6.1.4.1

tämän säännön kohdan 1.9 mukaisessa neutraalissa tilassa;

| 6.1.4.2 | tapauksen mukaan tämän säännön kohdassa 1.10 tarkoitetun signaalin V, signaalin W, signaalin E tai signaalin T ollessa käytössä; |
| --- | --- |

6.1.4.2

tapauksen mukaan tämän säännön kohdassa 1.10 tarkoitetun signaalin V, signaalin W, signaalin E tai signaalin T ollessa käytössä;

| 6.1.4.3 | tapauksen mukaan minkä tahansa muun tämän säännön kohdan 1.10 mukaisen signaalin tai signaaliyhdistelmän ollessa käytössä hakijan osoittamalla tavalla. |
| --- | --- |

6.1.4.3

tapauksen mukaan minkä tahansa muun tämän säännön kohdan 1.10 mukaisen signaalin tai signaaliyhdistelmän ollessa käytössä hakijan osoittamalla tavalla.

| 6.1.4.4 | Kun kyseessä on ajovalaisin, jossa käytetään kaasupurkausvalonlähdettä, jossa virranrajoitin ei ole integroituna valonlähteeseen, neljä sekuntia sellaisen ajovalaisimen sytyttämisen jälkeen, jota ei ole käytetty 30 minuuttiin:






  6.1.4.4.1 | Järjestelmällä, joka tuottaa vain kaukovalot, on saavutettava vähintään 37 500 cd:n valovoima pisteessä HV. |
| --- | --- | --- |

6.1.4.4

Kun kyseessä on ajovalaisin, jossa käytetään kaasupurkausvalonlähdettä, jossa virranrajoitin ei ole integroituna valonlähteeseen, neljä sekuntia sellaisen ajovalaisimen sytyttämisen jälkeen, jota ei ole käytetty 30 minuuttiin:

6.1.4.4.1

Järjestelmällä, joka tuottaa vain kaukovalot, on saavutettava vähintään 37 500 cd:n valovoima pisteessä HV.

| 6.1.4.4.2 | Järjestelmällä, joka tuottaa vain lähivalot tai valinnan mukaan lähivalo- ja kaukovalotoiminnon, kuten tämän säännön kohdassa 5.7 kuvataan, on saavutettava vähintään 3 100 cd:n valovoima pisteessä 50 V, kun luokan C lähivalot aktivoidaan. |
| --- | --- |

6.1.4.4.2

Järjestelmällä, joka tuottaa vain lähivalot tai valinnan mukaan lähivalo- ja kaukovalotoiminnon, kuten tämän säännön kohdassa 5.7 kuvataan, on saavutettava vähintään 3 100 cd:n valovoima pisteessä 50 V, kun luokan C lähivalot aktivoidaan.

| 6.1.4.4.3 | Molemmissa tapauksissa tehonlähteen on oltava riittävä tarvittavan virtaimpulssin tuottamiseksi. |
| --- | --- |

6.1.4.4.3

Molemmissa tapauksissa tehonlähteen on oltava riittävä tarvittavan virtaimpulssin tuottamiseksi.

6.2.   Lähivaloihin sovellettavat määräykset

Ennen seuraavien kohtien mukaisia testejä järjestelmä on saatettava neutraaliin tilaan eli tilaan, jossa se tuottaa luokan C lähivalot.

6.2.1   Lähivalojen on tuotettava neutraalissa tilassa järjestelmän (ajoneuvon) kummallakin sivulla vähintään yhden valaisinyksikön avulla tämän säännön liitteen 8 mukainen valoraja tai

6.2.1.1   järjestelmässä on oltava muita menetelmiä, esimerkiksi optisia välineitä tai tilapäisiä apuvaloja, jotka mahdollistavat valokeilojen selvän ja virheettömän suuntaamisen.

6.2.1.2   Liitettä 8 ei sovelleta kohdissa 5.8–5.8.2.1 tarkoitettuun liikenteen suunnan muutostoimintoon.

6.2.2   Järjestelmä tai sen osat on suunnattava liitteen 8 vaatimusten mukaisesti siten, että valorajan sijainti on tämän säännön liitteen 3 taulukossa 2 esitettyjen vaatimusten mukainen.

6.2.3   Kun järjestelmä tai sen osat on näin suunnattu, sen on täytettävä jäljempänä olevissa asiaan liittyvissä kohdissa asetetut vaatimukset, mikäli hyväksyntää haetaan ainoastaan lähivaloille. Jos järjestelmä on suunniteltu tuottamaan lisävaloa tai merkkivaloja tämän säännön mukaisesti, sen on täytettävä myös jäljempänä olevissa asiaan liittyvissä kohdissa asetetut vaatimukset, mikäli se ei ole säädettävissä erikseen.

6.2.4   Kun järjestelmä tuottaa tietynlaiset lähivalot, sen on oltava tämän säännön liitteen 3 taulukon 1 (fotometriset vaatimukset) osan A ja taulukon 2 (Imax ja valorajan sijainti) asianmukaisessa sarakkeessa (C, V, E tai W) sekä tämän säännön liitteen 8 jaksossa 1 (valorajaan sovellettavat määräykset) asetettujen vaatimusten mukainen.

max

6.2.5   Valokeila voidaan tuottaa kääntyvien valojen toimintamuodossa seuraavilla edellytyksillä:

| 6.2.5.1 | Järjestelmä on tämän säännön liitteen 3 taulukon 1 (fotometriset vaatimukset) osan B ja taulukon 2 (valorajaan sovellettavat määräykset) kohdan 2.2 soveltuvien määräysten mukainen, kun arvot mitataan liitteessä 9 osoitetun menettelyn mukaisesti siinä kääntyvien valojen luokassa (1 tai 2), jota varten hyväksyntää haetaan. |
| --- | --- |

6.2.5.1

Järjestelmä on tämän säännön liitteen 3 taulukon 1 (fotometriset vaatimukset) osan B ja taulukon 2 (valorajaan sovellettavat määräykset) kohdan 2.2 soveltuvien määräysten mukainen, kun arvot mitataan liitteessä 9 osoitetun menettelyn mukaisesti siinä kääntyvien valojen luokassa (1 tai 2), jota varten hyväksyntää haetaan.

| 6.2.5.2 | Kun signaali T vastaa ajoneuvon pienintä kääntösädettä vasemmalle (tai oikealle), kaikkien järjestelmän oikealla tai vasemmalla sivulla sijaitsevien valaistuksen tuottamiseen vaikuttavien yksiköiden tuottama valovoima on yhteensä vähintään 2 500 cd yhdessä tai useammassa pisteessä vyöhykkeellä, jonka yläraja noudattaa suoraa H–H, alaraja on 2 astetta siitä alaspäin sekä vasen ja oikea raja sijaitsevat 10–45 astetta vasemmalle (tai oikealle). |
| --- | --- |

6.2.5.2

Kun signaali T vastaa ajoneuvon pienintä kääntösädettä vasemmalle (tai oikealle), kaikkien järjestelmän oikealla tai vasemmalla sivulla sijaitsevien valaistuksen tuottamiseen vaikuttavien yksiköiden tuottama valovoima on yhteensä vähintään 2 500 cd yhdessä tai useammassa pisteessä vyöhykkeellä, jonka yläraja noudattaa suoraa H–H, alaraja on 2 astetta siitä alaspäin sekä vasen ja oikea raja sijaitsevat 10–45 astetta vasemmalle (tai oikealle).

| 6.2.5.3 | Jos hyväksyntää haetaan luokan 1 kääntyvälle valolle, järjestelmän käyttö rajoittuu ajoneuvoihin, jotka on suunniteltu siten, että järjestelmän tuottaman valorajan kulman vaakasuuntainen sijainti on säännön nro 48 kohdan 6.22.7.4.5 i alakohdan soveltuvien määräysten mukainen. |
| --- | --- |

6.2.5.3

Jos hyväksyntää haetaan luokan 1 kääntyvälle valolle, järjestelmän käyttö rajoittuu ajoneuvoihin, jotka on suunniteltu siten, että järjestelmän tuottaman valorajan kulman vaakasuuntainen sijainti on säännön nro 48 kohdan 6.22.7.4.5 i alakohdan soveltuvien määräysten mukainen.

| 6.2.5.4 | Jos hyväksyntää haetaan luokan 1 kääntyville valoille, järjestelmä on suunniteltu siten, että jos valon sivusuuntaiseen liikkeeseen tai valaistuksen vaihtoon tulee toimintahäiriö, voidaan luoda automaattisesti uudet fotometriset olosuhteet, jotka vastaavat joko kohdassa 6.2.4 määriteltyjä olosuhteita tai tuottavat arvot, jotka ovat enintään 1 300 cd tämän säännön liitteessä 3 määritellyllä vyöhykkeellä III b ja vähintään 3 400 cd jossakin segmentin Imax pisteessä.
  6.2.5.4.1   Tämä ei kuitenkaan ole tarpeen, jos 880 cd:n arvo ei ylity missään kohdassa alueella, jonka vasen raja on enintään 5 astetta vasemmalle järjestelmän vertailuakselista 0,3 asteen korkeudella suorasta H–H ja vähintään 5 astetta vasemmalle vertailuakselista 0,57 asteen korkeudella kyseisestä suorasta. |
| --- | --- |

6.2.5.4

Jos hyväksyntää haetaan luokan 1 kääntyville valoille, järjestelmä on suunniteltu siten, että jos valon sivusuuntaiseen liikkeeseen tai valaistuksen vaihtoon tulee toimintahäiriö, voidaan luoda automaattisesti uudet fotometriset olosuhteet, jotka vastaavat joko kohdassa 6.2.4 määriteltyjä olosuhteita tai tuottavat arvot, jotka ovat enintään 1 300 cd tämän säännön liitteessä 3 määritellyllä vyöhykkeellä III b ja vähintään 3 400 cd jossakin segmentin Imax pisteessä.

max

6.2.5.4.1   Tämä ei kuitenkaan ole tarpeen, jos 880 cd:n arvo ei ylity missään kohdassa alueella, jonka vasen raja on enintään 5 astetta vasemmalle järjestelmän vertailuakselista 0,3 asteen korkeudella suorasta H–H ja vähintään 5 astetta vasemmalle vertailuakselista 0,57 asteen korkeudella kyseisestä suorasta.

6.2.6   Järjestelmä on tarkastettava valmistajan ohjeita noudattaen kohdassa 2.2.2.1 määritellyn turvajärjestelyn mukaisesti.

6.2.7   Jos järjestelmä tai sen osat on suunniteltu sekä oikeanpuoleiseen että vasemmanpuoleiseen liikenteeseen, on kulloisenkin suuntaista liikennettä varten asetettujen vaatimusten täytyttävä molemmissa kohdan 5.4 mukaisissa käyttöasennoissa.

6.2.8   Järjestelmän on oltava sellainen, että seuraavat vaatimukset täyttyvät:

| 6.2.8.1 | Lähivalot tuottavat kaikissa erikseen määrätyissä toimintamuodoissaan vähintään 2 500 cd:n valaistuksen pisteessä 50 V järjestelmän kummallakin sivulla.
  Tämä määräys ei koske luokan V lähivaloja. |
| --- | --- |

6.2.8.1

Lähivalot tuottavat kaikissa erikseen määrätyissä toimintamuodoissaan vähintään 2 500 cd:n valaistuksen pisteessä 50 V järjestelmän kummallakin sivulla.

Tämä määräys ei koske luokan V lähivaloja.

| 6.2.8.2 | Muissa toimintatiloissa:
  jos järjestelmään tulee tämän säännön kohdassa 6.1.4.3 määritelty signaali, kohdan 6.2 vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

6.2.8.2

Muissa toimintatiloissa:

jos järjestelmään tulee tämän säännön kohdassa 6.1.4.3 määritelty signaali, kohdan 6.2 vaatimukset täyttyvät.

6.3.   Kaukovaloihin sovellettavat määräykset

Ennen seuraavia testejä järjestelmä on saatettava neutraaliin tilaan.

6.3.1   Järjestelmän valaisinyksiköt on säädettävä valmistajan ohjeita noudattaen siten, että enimmäisvalaistuksen vyöhyke keskittyy suorien H–H ja V–V leikkauspisteeseen HV.

6.3.1.1   Valaisinyksiköt, jotka eivät ole erikseen säädettäviä tai jotka on suunnattu kohdan 6.2 mukaisesti suoritettujen mittausten perusteella, on testattava niiden asentoa muuttamatta.

6.3.2   Kun valaistus mitataan tämän säännön liitteessä 9 asetettujen määräysten mukaisesti, sen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| Mittauspiste | Kulmakoordinaatit
  (astetta) | Vaadittu valovoima
  (cd) |
| --- | --- | --- |
| | | vähintään |
| Im | | 40 500 |
| H-5L | 0,0, 5,0 L | 5 100 |
| H-2,5L | 0,0, 2,5 L | 20 300 |
| H-2,5R | 0,0, 2,5 R | 20 300 |
| H-5R | 0,0, 5,0 R | 5 100 |

Mittauspiste

Kulmakoordinaatit

(astetta)

Vaadittu valovoima

(cd)

vähintään

Im

40 500

H-5L

0,0, 5,0 L

5 100

H-2,5L

0,0, 2,5 L

20 300

H-2,5R

0,0, 2,5 R

20 300

H-5R

0,0, 5,0 R

5 100

6.3.2.1   Suorien H–H ja V–V leikkauspisteen HV on sijaittava alueella, jonka rajaa isoluksikäyrä, joka vastaa 80:tä prosenttia enimmäisvalovoimasta (Imax).

max

6.3.2.1.1   Enimmäisarvo (IM) ei missään olosuhteissa saa olla suurempi kuin 215 000 cd.

M

6.3.2.1.2   Vertailumerkki (I′M), joka ilmaisee tämän enimmäisvoimakkuuden ja johon viitataan kohdassa 4.2.2.9., saadaan seuraavasta suhteesta:

M

I′M = I M /4 300

M

M

Tämä arvo pyöristetään seuraaviin arvoihin: 5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.3.3   Järjestelmän tuottama valaistus tai valaistuksen osa voi olla automaattisesti sivuttain siirtyvä (tai siten muuttuva, että tulos on vastaava), mikäli

6.3.3.1   järjestelmä täyttää kohdissa 6.3.2.1.1. ja 6.3.2.1.2. asetetut vaatimukset, kun kukin valaisinyksikkö mitataan liitteessä 9 esitetyn menettelyn mukaisesti.

6.3.4   Järjestelmän on oltava sellainen, että seuraavat vaatimukset täyttyvät:

| 6.3.4.1 | Sekä oikean- että vasemmanpuoleiset valaisinyksiköt tuottavat kumpikin vähintään 16 200 cd pisteessä HV. |
| --- | --- |

6.3.4.1

Sekä oikean- että vasemmanpuoleiset valaisinyksiköt tuottavat kumpikin vähintään 16 200 cd pisteessä HV.

6.3.5   Jos asianomaiseen valokeilaan sovellettavat vaatimukset eivät täyty, valokeila voidaan suunnata uudelleen kääntämällä sitä alkuperäiseen asentoon nähden 0,5 astetta ylös- tai alaspäin ja/tai 1 aste oikealle tai vasemmalle. Uudessa asennossa on kaikkien fotometristen vaatimusten täytyttävä. Näitä määräyksiä ei sovelleta tämän säännön kohdassa 6.3.1.1 määriteltyihin valaisinyksiköihin.

6.3.6   Kaukovalotoiminnon mukautuksen tapauksessa järjestelmän on täytettävä edellisten kohtien vaatimukset vain, jos se on maksimiasetuksessaan.

6.3.7   Mukautuksen aikana kaukovalotoiminnon on täytettävä tämän säännön liitteen 3 osan A taulukossa 7 esitetyt vaatimukset vasemman- ja oikeanpuoleisessa liikenteessä kaikissa tapauksissa. Vaatimusten täyttyminen tarkistetaan tyyppihyväksyntätestauksessa yhdessä hakijan toimittaman signaaligeneraattorin kanssa. Tämän signaaligeneraattorin on tuotettava ajoneuvon tuottamat signaalit, mukautettava kaukovalot ja erityisesti vastattava ajoneuvon säätöjä, jotta fotometrinen vaatimustenmukaisuus voidaan tarkistaa.

6.3.7.1   Jos kaukovalotoiminto täyttää tämän säännön liitteen 3 osan A taulukossa 7 suorille 1–3 esitetyt vaatimukset vastaantulevien ja edellä ajavien ajoneuvojen (symmetriset valot) osalta, asianomaiset tiedot on ilmoitettava liitteen 1 mukaisen ilmoituslomakkeen kohdassa 18.5.

6.3.7.2   Jos kohdan 6.3.7 vaatimukset täyttyvät ainoastaan oikean- tai vasemmanpuoleisen liikenteen osalta, asianomaiset tiedot on ilmoitettava liitteen 1 mukaisen ilmoituslomakkeen kohdassa 18.5.

6.4.   Muut määräykset

Jos kyseessä on säädettävin valaisinyksiköin varustettu järjestelmä tai yksi tai useampi sen osista, kohdan 6.2 (lähivalot) ja kohdan 6.3 (kaukovalot) määräyksiä sovelletaan kaikkiin tämän säännön kohdassa 2.1.3 (säätöalue) määriteltyihin kiinnitysasentoihin. Tarkastuksessa on käytettävä seuraavaa menettelyä:

| 6.4.1 | Kukin käytettävä asento todennetaan testausgoniometrillä suhteessa vertailukeskipisteen ja pisteen HV väliseen suoraan mittausruudussa. Säädettävä järjestelmä tai sen osat säädetään tällöin asentoon, jossa mittausruutuun lankeava valo täyttää asianmukaiset kohdennusvaatimukset. |
| --- | --- |

6.4.1

Kukin käytettävä asento todennetaan testausgoniometrillä suhteessa vertailukeskipisteen ja pisteen HV väliseen suoraan mittausruudussa. Säädettävä järjestelmä tai sen osat säädetään tällöin asentoon, jossa mittausruutuun lankeava valo täyttää asianmukaiset kohdennusvaatimukset.

| 6.4.2 | Jos järjestelmä tai sen osat on alun perin asennettu kohdan 6.4.1 määräysten mukaisesti, järjestelmän tai sen osien on täytettävä kohtien 6.2 ja 6.3 soveltuvat fotometriset vaatimukset. |
| --- | --- |

6.4.2

Jos järjestelmä tai sen osat on alun perin asennettu kohdan 6.4.1 määräysten mukaisesti, järjestelmän tai sen osien on täytettävä kohtien 6.2 ja 6.3 soveltuvat fotometriset vaatimukset.

| 6.4.3 | Kun heijastinta tai järjestelmää tai yhtä tai useampaa sen osista on käännetty pystysuunnassa ± 2 astetta tai vähintään ääriasentoonsa, jos se poikkeaa alle 2 astetta lähtöasennosta, suoritetaan lisätestejä käyttäen järjestelmään tai sen osiin kuuluvaa säätölaitetta. Sen jälkeen kun koko järjestelmä tai sen osat on kohdennettu uudelleen (esimerkiksi goniometriä käyttäen) vastaavaan päinvastaiseen suuntaan, on tarkastettava valon määrä jäljempänä mainituissa kohdissa. Sen on pysyttävä annetuissa rajoissa.






  6.4.3.1 | Lähivalo: pisteet B50L ja 75R tai tapauksen mukaan piste 50R;
  Kaukovalo: IM ja piste HV (prosentteina arvosta IM). |
| --- | --- | --- |

6.4.3

Kun heijastinta tai järjestelmää tai yhtä tai useampaa sen osista on käännetty pystysuunnassa ± 2 astetta tai vähintään ääriasentoonsa, jos se poikkeaa alle 2 astetta lähtöasennosta, suoritetaan lisätestejä käyttäen järjestelmään tai sen osiin kuuluvaa säätölaitetta. Sen jälkeen kun koko järjestelmä tai sen osat on kohdennettu uudelleen (esimerkiksi goniometriä käyttäen) vastaavaan päinvastaiseen suuntaan, on tarkastettava valon määrä jäljempänä mainituissa kohdissa. Sen on pysyttävä annetuissa rajoissa.

6.4.3.1

Lähivalo: pisteet B50L ja 75R tai tapauksen mukaan piste 50R;

Kaukovalo: IM ja piste HV (prosentteina arvosta IM).

M

M

| 6.4.4 | Jos hakija on ilmoittanut useamman kuin yhden kiinnitysasennon, kohtien 6.4.1–6.4.3 menettely on toistettava kaikissa muissa asennoissa. |
| --- | --- |

6.4.4

Jos hakija on ilmoittanut useamman kuin yhden kiinnitysasennon, kohtien 6.4.1–6.4.3 menettely on toistettava kaikissa muissa asennoissa.

| 6.4.5 | Jos hakija ei ole ilmoittanut erityistä kiinnitysasentoa, järjestelmä tai sen osat on kohdennettava kohdassa 6.2 (lähivalot) ja kohdassa 6.3 (kaukovalot) määrättyjä mittauksia varten järjestelmän tai sen osien säätölaitteen ollessa keskiasennossa. Kohdassa 6.4.3 tarkoitettu lisätesti on suoritettava sen jälkeen, kun heijastin tai sen osat on säädetty ääriasentoihinsa (± 2 asteen siirtymän sijaan) vastaavien säätölaitteiden avulla. |
| --- | --- |

6.4.5

Jos hakija ei ole ilmoittanut erityistä kiinnitysasentoa, järjestelmä tai sen osat on kohdennettava kohdassa 6.2 (lähivalot) ja kohdassa 6.3 (kaukovalot) määrättyjä mittauksia varten järjestelmän tai sen osien säätölaitteen ollessa keskiasennossa. Kohdassa 6.4.3 tarkoitettu lisätesti on suoritettava sen jälkeen, kun heijastin tai sen osat on säädetty ääriasentoihinsa (± 2 asteen siirtymän sijaan) vastaavien säätölaitteiden avulla.

| 6.4.6 | Tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella on ilmoitettava, mitkä valaisinyksiköt tuottavat tämän säännön liitteessä 8 määritellyn valorajan, joka lankeaa vyöhykkeelle, joka ulottuu 6 astetta vasemmalle ja 4 astetta oikealle sekä 0,8 astetta alemmaksi vedetyn vaakasuoran linjan yläpuolelle. |
| --- | --- |

6.4.6

Tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella on ilmoitettava, mitkä valaisinyksiköt tuottavat tämän säännön liitteessä 8 määritellyn valorajan, joka lankeaa vyöhykkeelle, joka ulottuu 6 astetta vasemmalle ja 4 astetta oikealle sekä 0,8 astetta alemmaksi vedetyn vaakasuoran linjan yläpuolelle.

| 6.4.7 | Tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella on ilmoitettava, mitkä luokan E lähivalojen toimintamuodot ovat tämän säännön liitteen 3 taulukossa 6 esitettyjen tietojen mukaisia. |
| --- | --- |

6.4.7

Tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella on ilmoitettava, mitkä luokan E lähivalojen toimintamuodot ovat tämän säännön liitteen 3 taulukossa 6 esitettyjen tietojen mukaisia.

7.   VÄRI

7.1   Lähetetyn valon on oltava väriltään valkoista.

C.   MUUT HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

8.   JÄRJESTELMÄTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

8.1   Järjestelmätyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen tyypin. Kyseinen viranomainen voi tämän jälkeen

| 8.1.1 | katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole havaittavia kielteisiä vaikutuksia ja että järjestelmä joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, tai |
| --- | --- |

8.1.1

katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole havaittavia kielteisiä vaikutuksia ja että järjestelmä joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, tai

| 8.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

8.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

8.2   Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, on annettava tiedoksi kohdan 4.1.4 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille.

8.3   Hyväksynnän laajentamisen myöntävä tyyppihyväksyntäviranomainen antaa kullekin laajentamista koskevalle ilmoituslomakkeelle sarjanumeron ja ilmoittaa asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

9.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksen 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) mukaisia ja täytettävä seuraavat vaatimukset:

9.1   Tämän säännön perusteella hyväksytyt järjestelmät on valmistettava siten, että ne ovat hyväksytyn tyypin mukaiset ja täyttävät kohdissa 6 ja 7 asetetut vaatimukset.

9.2   Tämän säännön liitteessä 5 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevien vähimmäisvaatimusten on täytyttävä.

9.3   Tämän säännön liitteessä 7 asetettuja tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

9.4   Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran kahdessa vuodessa.

9.5   Jos jokin järjestelmä tai yksi tai useampi sen osista on viallinen, sitä ei oteta huomioon.

9.6   Vertailumerkkiä ei oteta huomioon.

10.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

10.1   Järjestelmätyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos vaatimuksia ei noudateta tai jos hyväksyntämerkillä varustettu järjestelmä tai yksi tai useampi sen osista ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä.

10.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

11.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

11.1   Jos hyväksynnän haltija lopettaa tämän säännön mukaisesti tyyppihyväksytyn järjestelmän valmistuksen, hänen on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan kyseisen viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

12.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

12.1   Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta.

13.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

13.1   Tämän säännön muutossarjan 01 voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, perustuvia hyväksyntiä.

13.2   Jotta tutkimuslaitokset voivat päivittää testilaitteistonsa, 60 kuukauden ajan siitä päivästä, jolloin tämän säännön muutossarja 01 tulee voimaan, mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, muutossarjalla 01 tehtyjen, pallokoordinaatistojärjestelmän käyttöön ja valovoiman arvojen määrittämiseen liittyviä fotometrisiä mittausmenettelyitä koskevien muutosten osalta, jos käytetään nykyistä testilaitteistoa soveltuvin muunnosarvoin tyyppihyväksynnästä vastaavaa viranomaista tyydyttävästi.

13.3   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 60 kuukauden kuluttua muutossarjan 01 voimaantulopäivästä myöntää hyväksynnän vain, jos järjestelmä täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisina kuin ne ovat muutettuina muutossarjalla 01.

13.4   Järjestelmien hyväksynnät, jotka on myönnetty tämän säännön perusteella ennen muutossarjan 01 voimaantuloa, pysyvät voimassa rajoittamattoman ajan.

13.5   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät voi kieltäytyä laajentamasta hyväksyntää, joka on myönnetty tämän säännön aiempien muutossarjojen perusteella.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3.) määritelmän mukaisesti, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, kohta. 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Lähivalojen luokkien selityksenä todettakoon, että luokka C tarkoittaa peruslähivaloja, luokka V valaistuilla alueilla kuten taajamissa käytettäviä peruslähivaloja, luokka E maanteillä tai moottoriteillä käytettäviä lähivaloja ja luokka W huonolla säällä, kuten märällä tiellä käytettäviä lähivaloja.

2

(3)  Esitettävä liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

3

(4)  Esitettävä liitteessä 10 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

4

(5)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

5

---

LIITE 1

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi

Järjestelmän tyypin (2) hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

säännön nro 123 mukaisesti

Hyväksynnän numero Laajennuksen numero

1. Järjestelmän kauppanimi tai tavaramerkki:

2. Valmistajan järjestelmätyypille antama nimi:

3. Valmistajan nimi ja osoite:

4. Valmistajan mahdollisen edustajan nimi ja osoite:

5. Valmistajan mahdollisen edustajan nimi ja osoite:

6. Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos:

7. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päiväys:

8. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero:

9. Lyhyt kuvaus:

9.1 Luokka asianomaisen merkinnän mukaisesti (3)

9.2 Vaihdettavien valonlähteiden määrä ja luokat:

9.2.1 LED-moduulien määrä ja tunnistuskoodit ja kunkin LED-moduulin osalta ilmoitus siitä, onko se vaihdettavissa:

Numero

Tunnistekoodi

Vaihdettava

Kyllä/Ei (2)

9.2.2 Elektronisten valonlähteen säätölaitteiden määrä ja tunnistuskoodit (tapauksen mukaan):

9.2.3 Kokonaisnimellisvalovirta (ks. kohta 5.13) suurempi kuin 2 000 luumenia: kyllä/ei (2)

9.3 a) Tämän säännön kohdan 6.4.6 mukainen ilmoitus (mitkä valaisinyksiköt tuottavat tämän säännön liitteessä 8 määritellyn valorajan, joka lankeaa vyöhykkeelle, joka ulottuu 6 astetta vasemmalle ja 4 astetta oikealle sekä 0,8 astetta alemmaksi vedetyn vaakasuoran linjan yläpuolelle)

b) Valorajan säätö määritelty etäisyydeltä 10 m / 25 m2.

c) Valorajan vähimmäisterävyys määritelty etäisyydeltä 10 m / 25 m2.

9.4 Ajoneuvot, joiden alkuperäisvarusteeksi järjestelmä on tarkoitettu

9.5 Haetaanko hyväksyntää järjestelmälle, jota ei ole tarkoitettu katettavaksi tietyntyyppisen ajoneuvon tyyppihyväksynnällä säännön nro 48 mukaisesti: kyllä/ei (2)

9.5.1 Jos vastaus on kyllä: tiedot, joiden perusteella voidaan yksilöidä ne ajoneuvot, joihin järjestelmä on tarkoitettu

9.6 Tämän säännön kohdan 6.4.7 mukainen ilmoitus (mitkä luokan E lähivalojen toimintamuodot ovat tämän säännön liitteen 3 taulukossa 6 esitettyjen tietojen mukaisia)

9.7 Haetaanko hyväksyntää järjestelmälle, joka on tarkoitettu asennettavaksi vain sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista: kyllä/ei (2)

9.8 Valorajan säätö määritelty etäisyydeltä 10 m / 25 m2.

Valorajan vähimmäisterävyys määritelty etäisyydeltä 10 m / 25 m2.

10. Hyväksyntämerkkien sijainti:

11. Hyväksynnän laajentamisen perusteet:

12. Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu (2)

13. Paikka:

14. Päiväys:

15. Allekirjoitus:

16. Tämän ilmoituksen liitteenä on luettelo hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen haltuun annetuista asiakirjoista, jotka ovat saatavissa pyynnöstä.

17. Järjestelmä on suunniteltu tuottamaan seuraavaan luokkaan kuuluvat lähivalot (4):

17.1 Luokka C Luokka V Luokka E Luokka W

17.2 seuraavissa toimintamuodoissa toimintamuodon tunnuksen mukaan (tapauksen mukaan) (5)

Toimintamuoto nro C 1 Toimintamuoto nro. V ... Toimintamuoto nro E ... Toimintamuoto nro. W ...

Toimintamuoto nro C ... Toimintamuoto nro. V ... Toimintamuoto nro E ... Toimintamuoto nro. W ...

Toimintamuoto nro C ... Toimintamuoto nro. V ... Toimintamuoto nro E ... Toimintamuoto nro. W ...

17.3 kun seuraavissa valaisinyksiköissä on jännite toimintamuodossa nro ... (4) (5) (6)

a) jos mitään kääntyvän valon toimintamuotoa ei käytetä:

vasemmalla Nro 1 Nro 3 Nro 5 Nro 7 Nro 9 Nro 11

oikealla Nro 2 Nro 4 Nro 6 Nro 8 Nro 10 Nro 12

b) jos käytetään luokan 1 kääntyvän valon toimintamuotoa:

vasemmalla Nro 1 Nro 3 Nro 5 Nro 7 Nro 9 Nro 11

oikealla Nro 2 Nro 4 Nro 6 Nro 8 Nro 10 Nro 12

c) jos käytetään luokan 2 kääntyvän valon toimintamuotoa:

vasemmalla Nro 1 Nro 3 Nro 5 Nro 7 Nro 9 Nro 11

oikealla Nro 2 Nro 4 Nro 6 Nro 8 Nro 10 Nro 12

Huomautus: Alakohtien 17.3 a–c mukaiset tiedot on annettava myös mahdollisista muista toimintamuodoista.

17.4 Seuraavissa valaisinyksiköissä on jännite, kun järjestelmä on neutraalissa tilassa (4) (6)

vasemmalla Nro 1 Nro 3 Nro 5 Nro 7 Nro 9 Nro 11

oikealla Nro 2 Nro 4 Nro 6 Nro 8 Nro 10 Nro 12

17.5 Seuraavissa valaisinyksiköissä on jännite, kun järjestelmä mukautuu liikenteen suunnan muutokseen (4) (5) (6)

a) jos mitään kääntyvän valon toimintamuotoa ei käytetä:

vasemmalla Nro 1 Nro 3 Nro 5 Nro 7 Nro 9 Nro 11

oikealla Nro 2 Nro 4 Nro 6 Nro 8 Nro 10 Nro 12

b) jos käytetään luokan 1 kääntyvän valon toimintamuotoa:

vasemmalla Nro 1 Nro 3 Nro 5 Nro 7 Nro 9 Nro 11

oikealla Nro 2 Nro 4 Nro 6 Nro 8 Nro 10 Nro 12

c) jos käytetään luokan 2 kääntyvän valon toimintamuotoa:

vasemmalla Nro 1 Nro 3 Nro 5 Nro 7 Nro 9 Nro 11

oikealla Nro 2 Nro 4 Nro 6 Nro 8 Nro 10 Nro 12

18. Järjestelmä on suunniteltu tuottamaan seuraavaan luokkaan kuuluvat kaukovalot (4) (5) (6):

18.1 Kyllä Ei

18.2 seuraavissa toimintamuodoissa toimintamuodon tunnuksen mukaan (tapauksen mukaan):

kaukovalon toimintamuoto nro M 1

kaukovalon toimintamuoto nro M ...

kaukovalon toimintamuoto nro M ...

18.3 kun seuraavissa valaisinyksiköissä on jännite toimintamuodossa nro ...

a) jos mitään kääntyvän valon toimintamuotoa ei käytetä:

vasemmalla Nro 1 Nro 3 Nro 5 Nro 7 Nro 9 Nro 11

oikealla Nro 2 Nro 4 Nro 6 Nro 8 Nro 10 Nro 12

b) jos kääntyvän valon toimintamuoto käytetään:

vasemmalla Nro 1 Nro 3 Nro 5 Nro 7 Nro 9 Nro 11

oikealla Nro 2 Nro 4 Nro 6 Nro 8 Nro 10 Nro 12

Huomautus: Alakohtien 18.3 a ja b mukaiset tiedot on annettava myös mahdollisista muista toimintamuodoista.

18.4 Seuraavissa valaisinyksiköissä on jännite, kun järjestelmä on neutraalissa tilassa (4) (6)

vasemmalla Nro 1 Nro 3 Nro 5 Nro 7 Nro 9 Nro 11

oikealla Nro 2 Nro 4 Nro 6 Nro 8 Nro 10 Nro 12

18.5 Järjestelmä on suunniteltu mukauttamaan kaukovalot

oikean- ja vasemmanpuoleiseen liikenteeseen: kyllä ei

oikean- ja vasemmanpuoleiseen liikenteeseen (symmetriset valot): kyllä ei

ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen: kyllä ei

ainoastaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen: kyllä ei

(1) Hyväksynnän myöntäneen / hyväksyntää laajentaneen / hyväksynnän evänneen / hyväksynnän peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. tässä säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

(3) Ilmoitetaan merkintä, joka on annettu tämän säännön mukaisesti kullekin asennusyksikölle tai niiden muodostamalle asennelmalle.

(4) Rastitetaan asianomainen vaihtoehto.

(5) Luetteloa jatketaan, jos toimintamuotoja on enemmän.

(6) Luetteloa jatketaan, jos yksikköjä on enemmän.

---

LIITE 2

ESIMERKKEJÄ HYVÄKSYNTÄMERKEISTÄ

Esimerkki 1

≥ 8 mm (lasilla)

≥ 5 mm (muovimateriaalilla)

| Kuva 1 | Kuva 2 |
| --- | --- |
| |

Kuva 1

Kuva 2

Image 11

Asennusyksikkö, jossa on jompikumpi edellä esitetyistä hyväksyntämerkeistä, on hyväksytty Alankomaissa (E4) tämän säännön mukaisesti hyväksyntänumerolla 19243 ja vastaa tämän säännön, sellaisena kuin se on alkuperäisessä muodossaan (00), vaatimuksia. Lähivalo on tarkoitettu ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen. Kirjaimet ’CT’ (kuva 1) osoittavat, että kyseessä ovat kääntyvät lähivalot, ja kirjaimet ’CWR’ (kuva 2), että kyseessä ovat luokan C lähivalot, luokan W lähivalot ja kaukovalot.

Luku 30 ilmaisee, että kaukovalojen enimmäisvalovoima on 123 625–145 125 kandelaa.

Huomautus: Hyväksyntänumero ja lisämerkinnät on sijoitettava E-kirjainta ympäröivän kehän läheisyyteen, kyseisen kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen oikealle tai vasemmalle puolelle. Hyväksyntänumero on kirjoitettava kokonaisuudessaan samalle puolelle E-kirjainta ja sen suuntaisesti.

Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei sekoitettaisi muihin merkkeihin.

Esimerkki 2

| Kuva 3 | Kuva 4 |
| --- | --- |
| |
| Kuva 4b |
| |

Kuva 3

Kuva 4

Image 12

Kuva 4b

Image 13

Edellä olevalla hyväksyntämerkillä varustettu järjestelmän asennusyksikkö on tämän säännön määräysten mukainen sekä lähivalojen että kaukovalojen osalta ja suunniteltu seuraavaan tarkoitukseen:

Kuva 3: Luokan C lähivalot ja luokan E lähivalot ainoastaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen.

Kuvat 4a ja 4b: Luokan C lähivalot ja luokan V lähivalot, jotka soveltuvat kummankinpuoleiseen liikenteeseen optisen komponentin tai valonlähteen säädön ansiosta, sekä kaukovalot. Luokan C lähivalot, luokan V lähivalot ja kaukovalot täyttävät kääntyviin valoihin sovellettavat määräykset, kuten T-kirjain osoittaa. R-kirjaimen yläpuolella oleva viiva osoittaa, että järjestelmän kyseisellä sivulla on useampi kuin yksi kaukovalot tuottava asennusyksikkö.

Esimerkki 3

| Kuva 5 | Kuva 6 |
| --- | --- |
| |

Kuva 5

Kuva 6

Image 14

Edellä olevalla hyväksyntämerkillä varustettu asennusyksikkö sisältää muovisen linssin, se on tämän säännön määräysten mukainen ainoastaan lähivalojen osalta, ja se on suunniteltu seuraavaan tarkoitukseen:

Kuva 5: Luokan C lähivalot ja luokan W lähivalot kummankinpuoleiseen liikenteeseen.

Kuva 6: Luokan C kääntyvät lähivalot ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen.

Esimerkki 4

| Kuva 7 | Kuva 8 |
| --- | --- |
| |

Kuva 7

Kuva 8

Image 15

Kuva 7: Tällä hyväksyntämerkillä varustettu asennusyksikkö täyttää tämän säännön vaatimukset luokan C lähivalojen ja luokan V lähivalojen osalta, ja se on suunniteltu yksinomaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen.

Kuva 8: Tällä hyväksyntämerkillä varustettu asennusyksikkö on järjestelmään kuuluva (erillinen) asennusyksikkö ja täyttää tämän säännön vaatimukset ainoastaan kaukovalojen osalta.

Esimerkki 5

Asennusyksikkö, jossa on tämän säännön vaatimukset täyttävä muovinen linssi

| Kuva 9 | Kuva 10 |
| --- | --- |
| |

Kuva 9

Kuva 10

Image 16

Kuva 9: Luokan C kääntyvät lähivalot ja luokan W kääntyvät lähivalot sekä kaukovalot ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen.

Lähivalot eivät saa olla miltään toimintamuodoltaan toiminnassa samaan aikaan kuin rakenteellisesti yhdistetyn valaisimen kaukovalo.

Kuva 10: Luokan E lähivalot ja luokan W lähivalot ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen sekä kaukovalot. E- ja W-kirjainten yläpuolelle sijoitettu viiva osoittaa, että kyseiset lähivaloluokat tuotetaan useammasta kuin yhdestä asennusyksiköstä järjestelmän kyseiseltä sivulta.

Esimerkki 6

Yksinkertaistettu merkintätapa ryhmitettyjä, yhdistettyjä ja rakenteellisesti yhdistettyjä valaisimia varten, jotka on hyväksytty jonkin muun kuin tämän säännön mukaisesti (kuva 11). (Pysty- ja vaakasuorat viivat esittävät merkkivalolaitteen muotoa. Ne eivät ole osa hyväksyntämerkkiä.)

Nämä kaksi esimerkkiä kuvaavat järjestelmän samalle sivulle sijoitettuja asennusyksikköjä, joiden (mallin A ja mallin B) hyväksyntämerkki osoittaa seuraavaa:

| | Asennusyksikkö 1
  Etuvalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 7 muutossarjan 02 mukaisesti;
  Yksi tai useampi valaisinyksikkö ja siinä luokan C kääntyvät lähivalot, jotka on tarkoitettu toimimaan yhden tai useamman järjestelmän samalle sivulle sijoitetun asennusyksikön kanssa (kuten C-kirjaimen ylle sijoitettu viiva osoittaa), ja luokan V lähivalot, joista molemmat on tarkoitettu sekä oikean- että vasemmanpuoleiseen liikenteeseen, sekä kaukovalot, joiden enimmäisvalovoima on 123 625–145 125 kandelaa ja jotka on hyväksytty tämän säännön vaatimusten mukaisesti sen alkuperäisessä muodossa (00) ja joihin kuuluu muovinen linssi.
  Huomiovalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 87 alkuperäisen version mukaisesti;
  Luokan 1a etusuuntavalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 6 muutossarjan 01 mukaisesti. |
| --- | --- |

Asennusyksikkö 1

Etuvalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 7 muutossarjan 02 mukaisesti;

Yksi tai useampi valaisinyksikkö ja siinä luokan C kääntyvät lähivalot, jotka on tarkoitettu toimimaan yhden tai useamman järjestelmän samalle sivulle sijoitetun asennusyksikön kanssa (kuten C-kirjaimen ylle sijoitettu viiva osoittaa), ja luokan V lähivalot, joista molemmat on tarkoitettu sekä oikean- että vasemmanpuoleiseen liikenteeseen, sekä kaukovalot, joiden enimmäisvalovoima on 123 625–145 125 kandelaa ja jotka on hyväksytty tämän säännön vaatimusten mukaisesti sen alkuperäisessä muodossa (00) ja joihin kuuluu muovinen linssi.

Huomiovalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 87 alkuperäisen version mukaisesti;

Luokan 1a etusuuntavalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 6 muutossarjan 01 mukaisesti.

| | Asennusyksikkö 3
  Säännön nro 19 muutossarjan 02 mukaisesti hyväksytty etusumuvalaisin tai oikean- ja vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitetut luokan C kääntyvät lähivalot, jotka toimivat yhdessä yhden tai useamman samalle sivulle sijoitetun asennusyksikön kanssa, kuten C-kirjaimen ylle vedetty viiva osoittaa. |
| --- | --- |

Asennusyksikkö 3

Säännön nro 19 muutossarjan 02 mukaisesti hyväksytty etusumuvalaisin tai oikean- ja vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitetut luokan C kääntyvät lähivalot, jotka toimivat yhdessä yhden tai useamman samalle sivulle sijoitetun asennusyksikön kanssa, kuten C-kirjaimen ylle vedetty viiva osoittaa.

Kuva 11

Järjestelmän asennusyksikkö 1

Malli B

Malli A

Järjestelmän asennusyksikkö 3

Image 18

Esimerkki 7

Erään järjestelmän hyväksyntämerkintöjen sijoittelu (kuva 12)

Kuva 12

Järjestelmän 1 (2) asennusyksikkö

Järjestelmän 3 (4) asennusyksikkö

Esimerkki 7a

Järjestelmän 1 (2) asennusyksikkö

Järjestelmän 3(4) asennusyksikkö

Esimerkki 7b

Nämä kaksi esimerkkiä kuvaavat mukautuvaa etuvalaisujärjestelmää, joka koostuu kahdesta (samaan tarkoitukseen suunnitellusta) asennusyksiköstä järjestelmän eri sivuilla (asennusyksiköt nro 1 ja nro 3 vasemmalla sivulla sekä asennusyksiköt nro 2 ja nro 4 oikealla sivulla).

Edellä olevalla hyväksyntämerkeillä varustettu järjestelmän asennusyksikkö 1 (tai 2) on tämän säännön vaatimusten (muutossarjan 00) mukainen sekä vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen luokan C lähivalojen osalta että enimmäisvalovoimaltaan 123 625–145 125 kandelan (kuten luku 30 osoittaa) kaukovalojen osalta, jotka on ryhmitetty sääntöön nro 6 tehdyn muutossarjan 01 mukaisesti hyväksytyn luokan 1a etusuuntavalaisimen kanssa.

Esimerkissä 7a: järjestelmän asennusyksikköön 1 (tai 2) kuuluvat luokan C kääntyvät lähivalot, luokan W lähivalot, luokan V lähivalot ja luokan E lähivalot. C-kirjaimen ylle vedetty viiva osoittaa, että luokan C lähivalot tuotetaan kahdesta asennusyksiköstä järjestelmän kyseiseltä sivulta.

Asennusyksikkö 3 (tai 4) on tarkoitettu tuottamaan osa luokan C lähivaloista järjestelmän kyseiseltä sivulta, kuten C-kirjaimen ylle vedetty pystyviiva osoittaa.

Esimerkissä 7 b: järjestelmän asennusyksikkö 1 (tai 2) on suunniteltu tuottamaan luokan C lähivalot, luokan W lähivalot ja luokan E lähivalot. W-kirjaimen ylle vedetty viiva osoittaa, että luokan W lähivalot tuotetaan kahdesta asennusyksiköstä järjestelmän kyseiseltä sivulta. Lueteltujen tunnusten jälkeen oikealle puolelle (hyväksyntänumerosta vasemmalle) sijoitettu T-kirjain osoittaa, että kaikki valot, toisin sanoen luokan C lähivalot, luokan W lähivalot ja luokan E lähivalot sekä kaukovalot, ovat kääntyviä.

Järjestelmän asennusyksikkö 3 (tai 4) on tarkoitettu tuottamaan osa luokan W lähivaloista järjestelmän kyseiseltä sivulta (kuten W-kirjaimen ylle vedetty viiva osoittaa) ja luokan V lähivaloista.

Esimerkki 8

Erään järjestelmän molempia sivuja koskevien hyväksyntämerkintöjen sijoittelu (kuva 13)

Tämä esimerkki esittää mukautuvaa etuvalaisujärjestelmää, joka koostuu kahdesta ajoneuvon vasemmalla sivulla olevasta asennusyksiköstä ja yhdestä oikealla sivulla olevasta asennusyksiköstä.

Kuva 13

| Järjestelmän/ajoneuvon oikea sivu | Järjestelmän/ajoneuvon vasen sivu |
| --- | --- |
| |

Järjestelmän/ajoneuvon oikea sivu

Järjestelmän/ajoneuvon vasen sivu

Image 21

Yllä olevilla hyväksyntämerkinnöillä varustettu järjestelmä on tämän säännön määräysten (säännön alkuperäinen versio) mukainen sekä vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen lähivalojen että sellaisten kaukovalojen osalta, joiden enimmäisvalovoima on 86 250–101 250 kandelaa (kuten luku 30 osoittaa) ja jotka on ryhmitetty säännön nro 6 muutossarjan 01 mukaisesti hyväksytyn luokan 1a etusuuntavalaisimen ja säännön nro 7 muutossarjan 02 mukaisesti hyväksytyn etuvalaisimen kanssa.

Järjestelmän (vasemmanpuoleinen) asennusyksikkö nro 1 on suunniteltu vahvistamaan luokan C lähivaloja ja luokan E lähivaloja. C-kirjaimen ylle vedetty viiva osoittaa, että useammasta kuin yhdestä kyseisen sivun asennusyksiköstä vahvistetaan luokan C lähivaloja. Tunnusluettelon jälkeen oikealle puolelle sijoitettu T-kirjain osoittaa, että sekä luokan C lähivalot että luokan E lähivalot ovat kääntyviä.

Järjestelmän (vasemmanpuoleinen) asennusyksikkö nro 3 on tarkoitettu tuottamaan toinen osa luokan C lähivaloista kyseiseltä sivulta (kuten C-kirjaimen ylle vedetty viiva osoittaa) ja luokan W lähivaloista.

Järjestelmän (oikeanpuoleinen) asennusyksikkö nro 2 on suunniteltu vahvistamaan luokan C lähivaloja ja luokan E lähivaloja, jotka molemmat ovat kääntyviä, sekä luokan W lähivaloja.

Huomautus: Edellä mainituissa esimerkeissä 6 ja 7 järjestelmän eri asennusyksiköillä on oltava sama hyväksyntänumero.

Kuva 14

LED-moduulit

Image 22

MD E3 17325

Yllä olevalla tunnistuskoodilla merkitty valonlähdemoduuli on hyväksytty yhdessä Italiassa (E3) hyväksyntänumerolla 17325 hyväksytyn AFS-järjestelmän kanssa.

---

LIITE 3

LÄHIVALOIHIN SOVELLETTAVAT FOTOMETRISET VAATIMUKSET
   (*1)

Tässä liitteessä tarkoitetaan

| | 'yläpuolisella' ainoastaan pystysuunnassa yläpuolella sijaitsevaa, |
| --- | --- |

'yläpuolisella' ainoastaan pystysuunnassa yläpuolella sijaitsevaa,

| | 'alapuolisella' ainoastaan pystysuunnassa alapuolella sijaitsevaa. |
| --- | --- |

'alapuolisella' ainoastaan pystysuunnassa alapuolella sijaitsevaa.

Kulma-asennot ilmaistaan asteina ylöspäin (U) tai asteina alaspäin (D) suorasta H–H sekä oikealle (R) tai vasemmalle (L) suorasta V–V.

Kuva 1

Lähivalojen fotometristen vaatimusten kulma-asennot (oikeanpuoleiseen liikenteeseen)

Vyöhyke III a

Vyöhyke III b

Segm. 20

Segm.

Segm. 10

aste R

aste L

aste D

aste U

Taulukko 1

Lähivaloihin sovellettavat fotometriset vaatimukset

| | Asento/astetta | Lähivalo |
| --- | --- | --- |
| Vaatimukset kandeloina | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | Luokka C | Luokka V | Luokka E | Luokka W |
| | Nro | Elementti | missä/ | mistä | mihin | | missä | | min | max | min | max | min | max | min | max |
| Osa A | 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | 50 (4) | 350 | 50 | 350 | 50 | 625 (7) | 50 | 625 |
| 2 | HV | V | | | | H | | 50 (4) | 625 | 50 | 625 | 50 | | 50 | |
| 3 | BR | R | 2,5 | | | U | 1 | 50 (4) | 1 750 | 50 | 880 | 50 | 1 750 | 50 | 2 650 |
| 4 | Segmentti BRR | R | 8 | R | 20 | U | 0,57 | 50 (4) | 3 550 | | 880 | | 3 550 | | 5 300 |
| 5 | Segmentti BLL | L | 8 | L | 20 | U | 0,57 | 50 (4) | 625 | | 880 | | 880 | | 880 |
| 6 | P | L | 7 | | | H | | 63 | | | | | | 63 | |
| 7 | Vyöhyke III (kuten määritelty tämän liitteen taulukossa 3) | | | | | | | | 625 | | 625 | | 880 | | 880 |
| 8a | S50 + S50LL + S50RR (5) | | | | | U | 4 | 190 (6) | | | | 190 (6) | | 190 (6) | |
| 9a | S100 + S100LL + S100RR (5) | | | | | U | 2 | 375 (6) | | | | 375 (6) | | 375 (6) | |
| 10 | 50 R | R | 1,72 | | | D | 0,86 | | | 5 100 | | | | | |
| 11 | 75 R | R | 1,15 | | | D | 0,57 | 10 100 | | | | 15 200 | | 20 300 | |
| 12 | 50 V | V | | | | D | 0,86 | 5 100 | | 5 100 | | 10 100 | | 10 100 | |
| 13 | 50 L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 3 550 | 13 200  (8) | 3 550 | 13 200  (8) | 6 800 | | 6 800 | 26 400  (8) |
| 14 | 25 LL | L | 16 | | | D | 1,72 | 1 180 | | 845 | | 1 180 | | 3 400 | |
| 15 | 25 RR | R | 11 | | | D | 1,72 | 1 180 | | 845 | | 1 180 | | 3 400 | |
| 16 | Segmentti 20 ja alemmat | L | 3,5 | V | | D | 2 | | | | | | | | 17 600  (2) |
| 17 | Segmentti 10 ja alemmat | L | 4,5 | R | 2,0 | D | 4 | | 12 300  (1) | | 12 300  (1) | | 12 300  (1) | | 7 100  (2) |
| 18 | Imax
   (3) | | | | | | | 16 900 | 44 100 | 8 400 | 44 100 | 16 900 | 79 300  (7) | 29 530 | 70 500  (2) |
| Osa B (kääntyvät valot): Sovelletaan taulukon 1 osaa A, kun rivien 1, 2, 7, 13 ja 18 tiedot on ensin korvattu seuraavasti: |
| Osa B | 1 | B50L | L | 3,43 | | | U | 0,57 | 50 (4) | 530 | | 530 | | | | 790 |
| 2 | HV (4) | | | | | | | 50 (4) | 880 | | 880 | | | | |
| 7 | Vyöhyke III (kuten määritelty tämän liitteen taulukossa 3) | | | | | | | | 880 | | 880 | | 880 | | 880 |
| 13 | 50L | L | 3,43 | | | D | 0,86 | 1 700 | | 1 700 | | 3 400 | | 3 400 | |
| 18 | Imax | | | | | | | 10 100 | 44 100 | 5 100 | 44 100 | 10 100 | 79 300  (7) | 20 300 | 70 500  (2) |

Asento/astetta

Lähivalo

Vaatimukset kandeloina

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

Luokka C

Luokka V

Luokka E

Luokka W

Nro

Elementti

missä/

mistä

mihin

missä

min

max

min

max

min

max

min

max

Osa A

1

B50L

L

3,43

U

0,57

50 (4)

350

50

350

50

625 (7)

50

625

2

HV

V

H

50 (4)

625

50

625

50

50

3

BR

R

2,5

U

1

50 (4)

1 750

50

880

50

1 750

50

2 650

4

Segmentti BRR

R

8

R

20

U

0,57

50 (4)

3 550

880

3 550

5 300

5

Segmentti BLL

L

8

L

20

U

0,57

50 (4)

625

880

880

880

6

P

L

7

H

63

63

7

Vyöhyke III (kuten määritelty tämän liitteen taulukossa 3)

625

625

880

880

8a

S50 + S50LL + S50RR (5)

U

4

190 (6)

190 (6)

190 (6)

9a

S100 + S100LL + S100RR (5)

U

2

375 (6)

375 (6)

375 (6)

10

50 R

R

1,72

D

0,86

5 100

11

75 R

R

1,15

D

0,57

10 100

15 200

20 300

12

50 V

V

D

0,86

5 100

5 100

10 100

10 100

13

50 L

L

3,43

D

0,86

3 550

13 200  (8)

3 550

13 200  (8)

6 800

6 800

26 400  (8)

14

25 LL

L

16

D

1,72

1 180

845

1 180

3 400

15

25 RR

R

11

D

1,72

1 180

845

1 180

3 400

16

Segmentti 20 ja alemmat

L

3,5

V

D

2

17 600  (2)

17

Segmentti 10 ja alemmat

L

4,5

R

2,0

D

4

12 300  (1)

12 300  (1)

12 300  (1)

7 100  (2)

18

Imax
   (3)

16 900

44 100

8 400

44 100

16 900

79 300  (7)

29 530

70 500  (2)

Osa B (kääntyvät valot): Sovelletaan taulukon 1 osaa A, kun rivien 1, 2, 7, 13 ja 18 tiedot on ensin korvattu seuraavasti:

Osa B

1

B50L

L

3,43

U

0,57

50 (4)

530

530

790

2

HV (4)

50 (4)

880

880

7

Vyöhyke III (kuten määritelty tämän liitteen taulukossa 3)

880

880

880

880

13

50L

L

3,43

D

0,86

1 700

1 700

3 400

3 400

18

Imax

10 100

44 100

5 100

44 100

10 100

79 300  (7)

20 300

70 500  (2)

Taulukko 2

Lähivalojen komponenttien kulma-asento, astearvo, lisävaatimukset

| | | Luokan C lähivalot | Luokan V lähivalot | Luokan E lähivalot | Luokan W lähivalot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Lähivalon osa ja vaatimus | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | vaakasuuntaan | pystysuuntaan | vaakasuuntaan | pystysuuntaan |
| 2.1 | Kulma-asento asteina segmentille Imax

  Enimmäisvalovoiman segmentissä Imax, kuten tässä taulukossa esitetään, on oltava taulukon 1 rivillä 18 määritellyissä rajoissa. | 0,5 L–3 R | 0,3 D–1,72 D | | 0,3 D–1,72 D | 0,5 L–3 R | 0,1 D–1,72 D | 0,5 L–3 R | 0,3 D–1,72 D |
| 2.2 | Valorajan ja sen osien on






  a) | oltava tämän säännön liitteen 8 kohdan 1 määräysten mukaiset ja |

Luokan C lähivalot

Luokan V lähivalot

Luokan E lähivalot

Luokan W lähivalot

Nro

Lähivalon osa ja vaatimus

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

2.1

Kulma-asento asteina segmentille Imax

Enimmäisvalovoiman segmentissä Imax, kuten tässä taulukossa esitetään, on oltava taulukon 1 rivillä 18 määritellyissä rajoissa.

0,5 L–3 R

0,3 D–1,72 D

0,3 D–1,72 D

0,5 L–3 R

0,1 D–1,72 D

0,5 L–3 R

0,3 D–1,72 D

2.2

Valorajan ja sen osien on

a)

oltava tämän säännön liitteen 8 kohdan 1 määräysten mukaiset ja

| b) | langettava siten, että vaakasuora osa sijoittuu seuraavasti: |
| --- | --- |

b)

langettava siten, että vaakasuora osa sijoittuu seuraavasti:

V = 0,57 D

enintään 0,57 D vähintään 1,3 D

enintään 0,23 D (9) vähintään 0,57 D

enintään 0,23 D vähintään 0,57 D

Taulukko 3

Lähivalojen vyöhykkeet III ja kulmapisteet

| Kulma-asento asteina | Kulmapiste nro | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alue III a
  luokan C tai V lähivalo | vaakasuuntaan | 8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | V–V | 4 L |
| pystysuuntaan | 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | H–H | H–H |
| Alue III b
  luokan W tai E lähivalo | vaakasuuntaan | 8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | 0,5 L | 4 L |
| pystysuuntaan | 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | 0,34 U | 0,34 U |

Kulma-asento asteina

Kulmapiste nro

1

2

3

4

5

6

7

8

Alue III a

luokan C tai V lähivalo

vaakasuuntaan

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

V–V

4 L

pystysuuntaan

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

H–H

H–H

Alue III b

luokan W tai E lähivalo

vaakasuuntaan

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

0,5 L

4 L

pystysuuntaan

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

0,34 U

0,34 U

Taulukko 4

Luokan W lähivaloja koskevat lisävaatimukset kandeloina

| 4.1 | Segmentteihin E, F1, F2 ja F3 sovellettavat määritelmät ja vaatimukset (ei esitetty kuvassa 1) |
| --- | --- |
| Enintään 175 cd: a) segmentissä E, jonka yläraja on 10 astetta U sekä sivurajat 20 astetta L ja 20 astetta R, ja b) kolmessa pystysegmentissä (F1, F2 ja F3) vaakasuuntaisen asennon ollessa 10 astetta L ja V sekä 10 astetta R, kaikki kolme välillä 10 astetta U ja 60 astetta U. |
| 4.2 | Segmenttiä Imax, 20 ja 10 koskevat muut määräykset (lisämääräykset):
  Sovelletaan taulukon 1 osaa A tai B, kun rivien 16, 17 ja 18 enimmäisvaatimukset on korvattu seuraavassa esitetyillä. |
| Jos luokan W lähivalot on suunniteltu tuottamaan hakijan ohjeiden ja tämän säännön kohdan 2.2.2 e mukaisesti segmentissä 20 ja sen alapuolella enintään 8 800 cd:n valovoiman ja segmentissä 10 ja sen alapuolella enintään 3 550 cd:n valovoiman, kyseisten lähivalojen Imax:n nimellisarvo saa olla enintään 88 100 cd. |

4.1

Segmentteihin E, F1, F2 ja F3 sovellettavat määritelmät ja vaatimukset (ei esitetty kuvassa 1)

Enintään 175 cd: a) segmentissä E, jonka yläraja on 10 astetta U sekä sivurajat 20 astetta L ja 20 astetta R, ja b) kolmessa pystysegmentissä (F1, F2 ja F3) vaakasuuntaisen asennon ollessa 10 astetta L ja V sekä 10 astetta R, kaikki kolme välillä 10 astetta U ja 60 astetta U.

4.2

Segmenttiä Imax, 20 ja 10 koskevat muut määräykset (lisämääräykset):

Sovelletaan taulukon 1 osaa A tai B, kun rivien 16, 17 ja 18 enimmäisvaatimukset on korvattu seuraavassa esitetyillä.

Jos luokan W lähivalot on suunniteltu tuottamaan hakijan ohjeiden ja tämän säännön kohdan 2.2.2 e mukaisesti segmentissä 20 ja sen alapuolella enintään 8 800 cd:n valovoiman ja segmentissä 10 ja sen alapuolella enintään 3 550 cd:n valovoiman, kyseisten lähivalojen Imax:n nimellisarvo saa olla enintään 88 100 cd.

Taulukko 5

Mittauspisteiden yläosaan ja kulma-asentoon sovellettavat määräykset

| Piste | S50LL | S50 | S50RR | S100LL | S100 | S100RR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulma-asento asteina | 4 U / 8 L | 4 U / V–V | 4 U / 8 R | 2 U / 4 L | 2 U / V–V | 2 U / 4 R |

Piste

S50LL

S50

S50RR

S100LL

S100

S100RR

Kulma-asento asteina

4 U / 8 L

4 U / V–V

4 U / 8 R

2 U / 4 L

2 U / V–V

2 U / 4 R

Taulukko 6

Luokan E lähivaloihin sovellettavat lisämääräykset

| Sovelletaan taulukon 1 osaa A tai B ja taulukkoa 2, kun taulukon 1 rivit 1 ja 18 ja taulukon 2 kohta 2.2 korvataan seuraavassa esitetyllä. |
| --- |
| Kohta | Selite | Taulukon 1 osan A tai B rivi 1 | Taulukon 1 osan A tai B rivi 18 | Taulukon 2 kohta 2.2 |
| Nro | Tiedot | EB50L kandeloina | Imax kandeloina | Valorajan vaakasuoran osan asema asteina |
| | | max | max | ei yli |
| 6.1 | E1 | 530 | 70 500 | 0,34 D |
| 6.2 | E2 | 440 | 61 700 | 0,45 D |
| 6.3 | E3 | 350 | 52 900 | 0,57 D |

Sovelletaan taulukon 1 osaa A tai B ja taulukkoa 2, kun taulukon 1 rivit 1 ja 18 ja taulukon 2 kohta 2.2 korvataan seuraavassa esitetyllä.

Kohta

Selite

Taulukon 1 osan A tai B rivi 1

Taulukon 1 osan A tai B rivi 18

Taulukon 2 kohta 2.2

Nro

Tiedot

EB50L kandeloina

Imax kandeloina

Valorajan vaakasuoran osan asema asteina

max

max

ei yli

6.1

E1

530

70 500

0,34 D

6.2

E2

440

61 700

0,45 D

6.3

E3

350

52 900

0,57 D

Taulukko 7

Kaukovalojen mukauttamista koskevat vaatimukset tämän säännön kohdan 6.3.7 mukaisesti

| Osa A | Mittauspiste | Asento/astetta | Enimmäisvalovoima (*3) |
| --- | --- | --- | --- |
| vaakasuuntaan | pystysuuntaan | (cd) |
| Suora 1 Vasen
  Vastaantuleva ajoneuvo 50 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä | 4,8° L – 2° L | 0,57° U | 625 |
| Suora 1 Oikea
  Vastaantuleva ajoneuvo 50 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä | 2° R – 4,8° R | 0,57° U | 625 |
| Suora 2 Vasen
  Vastaantuleva ajoneuvo 100 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä | 2,4° L – 1° L | 0,3° U | 1 750 |
| Suora 2 Oikea
  Vastaantuleva ajoneuvo 100 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä | 1° R – 2,4° R | 0,3° U | 1 750 |
| Suora 3 Vasen
  Vastaantuleva ajoneuvo 200 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä | 1,2° L – 0,5° L | 0,15° U | 5 450 |
| Suora 3 Oikea
  Vastaantuleva ajoneuvo 200 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä | 0,5° R – 1,2° R | 0,15° U | 5 450 |
| Suora 4
  Edellä ajava ajoneuvo 50 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä | 1,7° L – 1,0° R | 0,3° U | 1 850 |
| > 1,0° R – 1,7° R | 2 500 |
| Suora 4
  Edellä ajava ajoneuvo 50 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä | 1,7° R – 1,0° L | 1 850 |
| > 1,0° L – 1,7° L | 2 500 |
| Suora 5
  Edellä ajava ajoneuvo 100 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä | 0,9° L – 0,5° R | 0,15° U | 5 300 |
| > 0,5° R – 0,9° R | 7 000 |
| Suora 5
  Edellä ajava ajoneuvo 100 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä | 0,9° R – 0,5° L | 5 300 |
| > 0,5° L – 0,9° L | 7 000 |
| Suora 6
  Edellä ajava ajoneuvo 200 m:n päässä vasemman- ja oikeanpuoleisessa liikenteessä | 0,45° L – 0,45° R | 0,1° U | 16 000 |
| Osa B | Mittauspiste | Asento / astetta (*2) | Vähimmäisvalovoima (*3) |
| vaakasuuntaan | pystysuuntaan | (cd) |
| 50R | 1,72 R | D 0,86 | 5 100 |
| 50V | V | D 0,86 | 5 100 |
| 50L | 3,43 L | D 0,86 | 2 550 |
| 25LL | 16 L | D 1,72 | 1 180 |
| 25RR | 11 R | D 1,72 | 1 180 |

Osa A

Mittauspiste

Asento/astetta

Enimmäisvalovoima (*3)

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

(cd)

Suora 1 Vasen

Vastaantuleva ajoneuvo 50 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä

4,8° L – 2° L

0,57° U

625

Suora 1 Oikea

Vastaantuleva ajoneuvo 50 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä

2° R – 4,8° R

0,57° U

625

Suora 2 Vasen

Vastaantuleva ajoneuvo 100 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä

2,4° L – 1° L

0,3° U

1 750

Suora 2 Oikea

Vastaantuleva ajoneuvo 100 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä

1° R – 2,4° R

0,3° U

1 750

Suora 3 Vasen

Vastaantuleva ajoneuvo 200 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä

1,2° L – 0,5° L

0,15° U

5 450

Suora 3 Oikea

Vastaantuleva ajoneuvo 200 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä

0,5° R – 1,2° R

0,15° U

5 450

Suora 4

Edellä ajava ajoneuvo 50 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä

1,7° L – 1,0° R

0,3° U

1 850

> 1,0° R – 1,7° R

2 500

Suora 4

Edellä ajava ajoneuvo 50 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä

1,7° R – 1,0° L

1 850

> 1,0° L – 1,7° L

2 500

Suora 5

Edellä ajava ajoneuvo 100 m:n päässä oikeanpuoleisessa liikenteessä

0,9° L – 0,5° R

0,15° U

5 300

> 0,5° R – 0,9° R

7 000

Suora 5

Edellä ajava ajoneuvo 100 m:n päässä vasemmanpuoleisessa liikenteessä

0,9° R – 0,5° L

5 300

> 0,5° L – 0,9° L

7 000

Suora 6

Edellä ajava ajoneuvo 200 m:n päässä vasemman- ja oikeanpuoleisessa liikenteessä

0,45° L – 0,45° R

0,1° U

16 000

Osa B

Mittauspiste

Asento / astetta (*2)

Vähimmäisvalovoima (*3)

vaakasuuntaan

pystysuuntaan

(cd)

50R

1,72 R

D 0,86

5 100

50V

V

D 0,86

5 100

50L

3,43 L

D 0,86

2 550

25LL

16 L

D 1,72

1 180

25RR

11 R

D 1,72

1 180

---

(*1)  
  Huomautus: mittausmenettely esitetään tämän säännön liitteessä 9.

(1)  Enintään 15 900 kandelaa, jos järjestelmä on suunniteltu tuottamaan myös luokan W lähivalot.

(2)  Lisäksi sovelletaan taulukossa 4 asetettuja vaatimuksia.

(3)  Lisäksi sovelletaan taulukossa 2 asetettuja vaatimuksia (segmentti Imax).

(4)  Järjestelmän molemmilta sivuilta (segmentit BLL ja BRR: vähintään yhdessä pisteessä) saatavan osuuden on oltava tämän säännön liitteen 9 määräysten mukaisesti mitattuna vähintään 50 kandelaa.

(5)  Taulukon 5 mukaiset sijaintivaatimukset.

(6)  Järjestelmään rakenteellisesti yhdistetty tai järjestelmän kanssa samanaikaisesti asennettavaksi tarkoitettu seisontavalaisinpari, joka voidaan sytyttää hakijan osoittamalla tavalla.

(7)  Lisäksi sovelletaan taulukossa 6 asetettuja vaatimuksia.

(8)  Enimmäisarvo voidaan kertoa kertoimella 1,4, jos valmistajan ilmoituksen mukaan on taattua, ettei kyseinen arvo ylity käytössä joko järjestelmän ominaisuuksien ansiosta tai – jos järjestelmän käyttö on rajoitettu sellaisiin ajoneuvoihin, joissa järjestelmän syötön vakiinnuttaminen tai rajoittaminen on mahdollista – kuten ilmoituslomakkeessa on mainittu.

(9)  Lisäksi sovelletaan taulukossa 6 asetettuja vaatimuksia.

(*2)  Kulma-asennot oikeanpuoleiseen liikenteeseen.

(*3)  Kussakin mittauspisteessä (kulma-asennossa) tälle valaistustoiminnolle asetettuja fotometrisiä vaatimuksia sovelletaan puoleen järjestelmän kaikista valaisinyksiköistä saatujen kyseistä toimintaa koskevien arvojen summasta.

Kukin taulukon 7 osassa A määritellyistä suorista, yhdessä taulukon 7 osassa B määrättyjen testipisteiden kanssa, on mitattava yksittäin signaaligeneraattorin tuottamaa signaalia vastaavasti.

Jos tämän säännön kohdan 6.2 vaatimukset täyttävät lähivalot ovat jatkuvasti toiminnassa yhdessä kaukovalojen mukautumisen kanssa, taulukon 7 osan B fotometrisiä vaatimuksia ei sovelleta.

---

LIITE 4

TOIMINNASSA OLEVIEN KOKONAISTEN JÄRJESTELMIEN FOTOMETRISTEN OMINAISUUKSIEN VAKAUDEN TESTAUS

Kokonaisten järjestelmien testaus

Kun fotometriset ominaisuudet on mitattu tämän säännön määräysten mukaisesti kaukovalojen pisteessä Imax ja tapauksen mukaan lähivalojen pisteissä 25L, 50V ja B50L (tai R), on testattava fotometristen ominaisuuksien vakaus toiminnan aikana käyttämällä kokonaisen järjestelmän käsittävää näytettä.

Tässä liitteessä tarkoitetaan

| a) | ’kokonaisella järjestelmällä’ järjestelmän oikeaa ja vasenta sivua sekä valojen sähköisiä säätölaitteita ja/tai virransyöttö- ja käyttölaitteita sekä korin osia ja valaisimia, jotka voivat vaikuttaa lämmön poistumiseen. Järjestelmäkokonaisuuden asennusyksiköt, valaisimet ja/tai mahdollinen LED-moduuli voidaan testata kukin erikseen; |
| --- | --- |

a)

’kokonaisella järjestelmällä’ järjestelmän oikeaa ja vasenta sivua sekä valojen sähköisiä säätölaitteita ja/tai virransyöttö- ja käyttölaitteita sekä korin osia ja valaisimia, jotka voivat vaikuttaa lämmön poistumiseen. Järjestelmäkokonaisuuden asennusyksiköt, valaisimet ja/tai mahdollinen LED-moduuli voidaan testata kukin erikseen;

| b) | ’testinäytteellä’ jäljempänä seuraavassa tekstissä joko kokonaista testattavaa järjestelmää tai testattavaa asennusyksikköä; |
| --- | --- |

b)

’testinäytteellä’ jäljempänä seuraavassa tekstissä joko kokonaista testattavaa järjestelmää tai testattavaa asennusyksikköä;

| c) | ’valonlähteellä’ myös useampilankaisen hehkulampun jokaista hehkulankaa, LED-moduuleja tai LED-moduulin valoa säteileviä osia. |
| --- | --- |

c)

’valonlähteellä’ myös useampilankaisen hehkulampun jokaista hehkulankaa, LED-moduuleja tai LED-moduulin valoa säteileviä osia.

Testit on suoritettava

| a) | kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 °C ± 5 °C. Testinäytteen on oltava kiinnitettynä alustaan tavalla, joka vastaa asianmukaista asennusta ajoneuvoon. |
| --- | --- |

a)

kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 °C ± 5 °C. Testinäytteen on oltava kiinnitettynä alustaan tavalla, joka vastaa asianmukaista asennusta ajoneuvoon.

| b) | Vaihdettavilla valolähteillä varustetut valaisimet on testattava käyttäen joko sarjavalmisteista hehkulankavalonlähdettä, jota on vanhennettu vähintään tunnin ajan, tai sarjavalmisteista kaasupurkausvalonlähdettä, jota on vanhennettu vähintään 15 tunnin ajan, tai sarjavalmisteista LED-moduulia, jota on vanhennettu vähintään 48 tunnin ajan ja jonka on sen jälkeen annettu jäähtyä ympäristön lämpötilaan ennen tämän säännön mukaisten testien aloittamista. Testeissä on käytettävä hakijan toimittamia LED-moduuleita. |
| --- | --- |

b)

Vaihdettavilla valolähteillä varustetut valaisimet on testattava käyttäen joko sarjavalmisteista hehkulankavalonlähdettä, jota on vanhennettu vähintään tunnin ajan, tai sarjavalmisteista kaasupurkausvalonlähdettä, jota on vanhennettu vähintään 15 tunnin ajan, tai sarjavalmisteista LED-moduulia, jota on vanhennettu vähintään 48 tunnin ajan ja jonka on sen jälkeen annettu jäähtyä ympäristön lämpötilaan ennen tämän säännön mukaisten testien aloittamista. Testeissä on käytettävä hakijan toimittamia LED-moduuleita.

| c) | Jos järjestelmä mukauttaa kaukovalot, niiden on oltava maksimiasetuksessaan. |
| --- | --- |

c)

Jos järjestelmä mukauttaa kaukovalot, niiden on oltava maksimiasetuksessaan.

Mittauslaitteiden on vastattava niitä laitteita, joita on käytetty järjestelmän testinäytteille tehdyissä tyyppihyväksyntätesteissä. Jos järjestelmällä tai yhdellä tai useammalla sen osista suoritetaan uusia testejä, ne on ensin säädettävä neutraaliin tilaan.

Näytevalaisinta pidetään lähivalotoiminnassa irrottamatta sitä testausalustasta tai säätämättä sitä alustaan nähden. Testeissä on käytettävä valolähdettä, joka on kyseiseen ajovalaisimeen tarkoitettua tyyppiä.

1.   Fotometristen ominaisuuksien vakauden testaus

1.1   Puhdas testinäyte

Jokaisen testinäytteen on oltava toiminnassa 12 tuntia, kuten kohdassa 1.1.1 määrätään, ja ne on tarkastettava kohdassa 1.1.2 määrätyllä tavalla.

1.1.1   Testimenettely

1.1.1.1   Testin kulku

| a) | Jos testinäyte on suunniteltu vain yhtä valaisutoimintoa varten (lähivalot tai kaukovalot) ja lähivalojen tapauksessa vain yhtä luokkaa varten, asianomaiset valonlähteet on sytytettävä kohdassa 1.1 sanotuksi ajaksi (1). |
| --- | --- |

a)

Jos testinäyte on suunniteltu vain yhtä valaisutoimintoa varten (lähivalot tai kaukovalot) ja lähivalojen tapauksessa vain yhtä luokkaa varten, asianomaiset valonlähteet on sytytettävä kohdassa 1.1 sanotuksi ajaksi (1).

| b) | Jos testinäytteellä on enemmän kuin yksi toiminto tai tämän säännön mukainen lähivalojen luokka ja jos hakija ilmoittaa, että jokaista testinäytteen toimintoa tai lähivalojen luokkaa varten on erilliset valonlähteet, jotka syttyvät (2) vuorollaan, tämä on otettava huomioon testiä suoritettaessa käynnistämällä (1) toimintamuoto, joka kuluttaa eniten energiaa kussakin toiminnossa tai lähivalojen luokassa, ja pitämällä se toiminnassa keskeytyksettä kohdassa 1.1 määrätyn ajan (tasaisesti jaettuna).
  Kaikissa muissa tapauksissa (1)
   (2) testinäytteen on käytävä läpi jäljempänä kuvattu sykli järjestelmän kaikissa toimintamuodoissa (luokan C, luokan V, luokan E ja luokan W lähivalot) siitä riippumatta, mikä on testinäytteen itsensä osittain tai kokonaan tuottama toimintamuoto, koko kohdassa 1.1 määrätyn ajan (tasaisesti jaettuna) seuraavasti:
  Ensin sytytetään 15 minuutiksi esimerkiksi luokan C lähivalot eniten energiaa kuluttavassa toimintamuodossa suoralla tiellä ajoa vastaavassa tilassa.
  Pidetään samat lähivalot sytytettyinä 5 minuuttia samassa toimintamuodossa kuin edellä mutta lisäksi sytytetään hakijan antamien ohjeiden mukaisesti testinäytteen kaikki muutkin valonlähteet (3) jotka voidaan sytyttää samanaikaisesti.
  Kun kohdassa 1.1 tarkoitettu aika (tasaisesti jaettuna) on kulunut, mahdollisen toisen, kolmannen ja neljännen lähivaloluokan on käytävä läpi edellä kuvattu testisykli niin ikään edellä määrätyssä järjestyksessä. |
| --- | --- |

b)

Jos testinäytteellä on enemmän kuin yksi toiminto tai tämän säännön mukainen lähivalojen luokka ja jos hakija ilmoittaa, että jokaista testinäytteen toimintoa tai lähivalojen luokkaa varten on erilliset valonlähteet, jotka syttyvät (2) vuorollaan, tämä on otettava huomioon testiä suoritettaessa käynnistämällä (1) toimintamuoto, joka kuluttaa eniten energiaa kussakin toiminnossa tai lähivalojen luokassa, ja pitämällä se toiminnassa keskeytyksettä kohdassa 1.1 määrätyn ajan (tasaisesti jaettuna).

Kaikissa muissa tapauksissa (1)
   (2) testinäytteen on käytävä läpi jäljempänä kuvattu sykli järjestelmän kaikissa toimintamuodoissa (luokan C, luokan V, luokan E ja luokan W lähivalot) siitä riippumatta, mikä on testinäytteen itsensä osittain tai kokonaan tuottama toimintamuoto, koko kohdassa 1.1 määrätyn ajan (tasaisesti jaettuna) seuraavasti:

Ensin sytytetään 15 minuutiksi esimerkiksi luokan C lähivalot eniten energiaa kuluttavassa toimintamuodossa suoralla tiellä ajoa vastaavassa tilassa.

Pidetään samat lähivalot sytytettyinä 5 minuuttia samassa toimintamuodossa kuin edellä mutta lisäksi sytytetään hakijan antamien ohjeiden mukaisesti testinäytteen kaikki muutkin valonlähteet (3) jotka voidaan sytyttää samanaikaisesti.

Kun kohdassa 1.1 tarkoitettu aika (tasaisesti jaettuna) on kulunut, mahdollisen toisen, kolmannen ja neljännen lähivaloluokan on käytävä läpi edellä kuvattu testisykli niin ikään edellä määrätyssä järjestyksessä.

| c) | Jos testinäytteellä on muita ryhmitettyjä valaisutoimintoja, kaikki yksittäiset toiminnot on sytytettävä samanaikaisesti kohdassa a tai b tarkoitetuksi ajaksi valmistajan ohjeiden mukaan. |
| --- | --- |

c)

Jos testinäytteellä on muita ryhmitettyjä valaisutoimintoja, kaikki yksittäiset toiminnot on sytytettävä samanaikaisesti kohdassa a tai b tarkoitetuksi ajaksi valmistajan ohjeiden mukaan.

| d) | Jos testinäyte on suunniteltu tuottamaan kääntyvät lähivalot tai jokin toimintamuoto tai toiminto, joka käynnistetään lyhyeksi ajaksi jännitteen kytkeytyessä samalla lisävalonlähteeseen, kyseinen valonlähde on sytytettävä samanaikaisesti 1 minuutiksi ja sammutettava sitten 9 minuutiksi pelkästään lähivalojen ollessa sytytettyinä kohdassa a tai b tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

d)

Jos testinäyte on suunniteltu tuottamaan kääntyvät lähivalot tai jokin toimintamuoto tai toiminto, joka käynnistetään lyhyeksi ajaksi jännitteen kytkeytyessä samalla lisävalonlähteeseen, kyseinen valonlähde on sytytettävä samanaikaisesti 1 minuutiksi ja sammutettava sitten 9 minuutiksi pelkästään lähivalojen ollessa sytytettyinä kohdassa a tai b tarkoitetulla tavalla.

1.1.1.2   Testausjännite

Jännite on syötettävä testattavan näytteen napoihin seuraavasti:

| a) | Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat vaihdettavat hehkulankavalonlähteet: Testaus suoritetaan tapauksen mukaan jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V, paitsi jos hakija ilmoittaa, että testattavaa näytettä voidaan käyttää jollakin muulla jännitteellä. Tällöin testi on suoritettava käyttäen hehkulankavalonlähdettä suurimmalla mahdollisella jännitteellä. |
| --- | --- |

a)

Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat vaihdettavat hehkulankavalonlähteet: Testaus suoritetaan tapauksen mukaan jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V, paitsi jos hakija ilmoittaa, että testattavaa näytettä voidaan käyttää jollakin muulla jännitteellä. Tällöin testi on suoritettava käyttäen hehkulankavalonlähdettä suurimmalla mahdollisella jännitteellä.

| b) | Vaihdettavat kaasupurkausvalonlähteet: Kyseisten valonlähteiden sähköisen säädön testausjännite on 13,2 + 0,1 V, jos ajoneuvo toimii 12 V:n jännitteellä, tai hyväksyntähakemuksessa ilmoitettu. |
| --- | --- |

b)

Vaihdettavat kaasupurkausvalonlähteet: Kyseisten valonlähteiden sähköisen säädön testausjännite on 13,2 + 0,1 V, jos ajoneuvo toimii 12 V:n jännitteellä, tai hyväksyntähakemuksessa ilmoitettu.

| c) | Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat ei-vaihdettavat valonlähteet: Ei-vaihdettavilla valonlähteillä (hehkulanka- ja/tai muulla valonlähteillä) varustettujen valaisinyksikköjen mittaukset on suoritettava jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V tai muulla ajoneuvon sähköjärjestelmän jännitteellä hakijan ilmoituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat ei-vaihdettavat valonlähteet: Ei-vaihdettavilla valonlähteillä (hehkulanka- ja/tai muulla valonlähteillä) varustettujen valaisinyksikköjen mittaukset on suoritettava jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V tai muulla ajoneuvon sähköjärjestelmän jännitteellä hakijan ilmoituksen mukaisesti.

| d) | Jos vaihdettava tai ei-vaihdettava valonlähde toimii ajoneuvon syöttöjännitteestä riippumatta ja täysin järjestelmän itsensä säätämänä tai jos valonlähteitä käyttää erillinen virransyöttö- ja ohjauslaite, edellä mainitut testausjännitteet on syötettävä kyseisen laitteen tuloliittimeen. Testilaboratorio voi pyytää valmistajaa toimittamaan sille asianmukaisen virransyöttö- ja ohjauslaitteen tai valonlähteiden käyttämisessä tarvittavan erityisen virtalähteen. |
| --- | --- |

d)

Jos vaihdettava tai ei-vaihdettava valonlähde toimii ajoneuvon syöttöjännitteestä riippumatta ja täysin järjestelmän itsensä säätämänä tai jos valonlähteitä käyttää erillinen virransyöttö- ja ohjauslaite, edellä mainitut testausjännitteet on syötettävä kyseisen laitteen tuloliittimeen. Testilaboratorio voi pyytää valmistajaa toimittamaan sille asianmukaisen virransyöttö- ja ohjauslaitteen tai valonlähteiden käyttämisessä tarvittavan erityisen virtalähteen.

| e) | LED-moduulit testataan tapauksen mukaan jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28 V, ellei tässä säännössä muuta määrätä. Elektronisen valonlähteensäätölaitteen avulla toimivat LED-moduulit on testattava hakijan antamien ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

LED-moduulit testataan tapauksen mukaan jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28 V, ellei tässä säännössä muuta määrätä. Elektronisen valonlähteensäätölaitteen avulla toimivat LED-moduulit on testattava hakijan antamien ohjeiden mukaisesti.

| f) | Jos testattavaan näytteeseen on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty merkkivalaisimia, jotka toimivat muulla kuin 6, 12 tai 24 V:n nimellisjännitteellä, jännitettä on säädettävä valmistajan ilmoituksen mukaisesti kyseisen valaisimen oikean fotometrisen toiminnan edellyttämällä tavalla. |
| --- | --- |

f)

Jos testattavaan näytteeseen on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty merkkivalaisimia, jotka toimivat muulla kuin 6, 12 tai 24 V:n nimellisjännitteellä, jännitettä on säädettävä valmistajan ilmoituksen mukaisesti kyseisen valaisimen oikean fotometrisen toiminnan edellyttämällä tavalla.

1.1.2   Testitulokset

1.1.2.1   Silmämääräinen tarkastus:

| | Kun testinäytteen lämpötila on vakiintunut ympäristön lämpötilan mukaiseksi, testinäytteeseen kuuluva linssi ja mahdollinen ulkopuolinen linssi pyyhitään puhtaalla kostealla puuvillakankaalla. Tämän jälkeen valaisin tarkastetaan silmämääräisesti. Linssissä tai mahdollisessa ulkolinssissä ei saa olla havaittavissa vääristymiä, muodonmuutoksia, murtumia taikka värimuutoksia. |
| --- | --- |

Kun testinäytteen lämpötila on vakiintunut ympäristön lämpötilan mukaiseksi, testinäytteeseen kuuluva linssi ja mahdollinen ulkopuolinen linssi pyyhitään puhtaalla kostealla puuvillakankaalla. Tämän jälkeen valaisin tarkastetaan silmämääräisesti. Linssissä tai mahdollisessa ulkolinssissä ei saa olla havaittavissa vääristymiä, muodonmuutoksia, murtumia taikka värimuutoksia.

1.1.2.2   Fotometrinen testi:

| | Fotometristen vaatimusten täyttyminen on tarkastettava seuraavista pisteistä: |
| --- | --- |

Fotometristen vaatimusten täyttyminen on tarkastettava seuraavista pisteistä:

| | luokan C lähivaloissa ja muiden luokkien lähivaloissa: 50V, B50L ja 25RR, tapauksen mukaan. |
| --- | --- |

luokan C lähivaloissa ja muiden luokkien lähivaloissa: 50V, B50L ja 25RR, tapauksen mukaan.

| | neutraaliin tilaan säädetyissä kaukovaloissa: pisteestä Imax. |
| --- | --- |

neutraaliin tilaan säädetyissä kaukovaloissa: pisteestä Imax.

| | Uusi suuntaus voi olla tarpeen, jotta voidaan ottaa huomioon testinäytteen alustan mahdollinen lämpövääristymä (valorajan siirtyminen: katso tämän liitteen kohta 2). |
| --- | --- |

Uusi suuntaus voi olla tarpeen, jotta voidaan ottaa huomioon testinäytteen alustan mahdollinen lämpövääristymä (valorajan siirtyminen: katso tämän liitteen kohta 2).

| | Pistettä B50L lukuun ottamatta fotometristen ominaisuuksien ja ennen testiä mitattujen arvojen välillä sallitaan 10 prosentin poikkeama, johon luetaan myös fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit. Pisteessä B50L mitattu arvo ei saa ylittää arvoa ennen testiä mitattua fotometristä arvoa enempää kuin 170 cd. |
| --- | --- |

Pistettä B50L lukuun ottamatta fotometristen ominaisuuksien ja ennen testiä mitattujen arvojen välillä sallitaan 10 prosentin poikkeama, johon luetaan myös fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit. Pisteessä B50L mitattu arvo ei saa ylittää arvoa ennen testiä mitattua fotometristä arvoa enempää kuin 170 cd.

1.2   Likainen testinäyte

Kun testinäyte on testattu kohdan 1.1 mukaisesti, kukin toiminto tai lähivalojen luokka (4) sytytetään tunniksi kohdassa 1.1.1 määrätyllä tavalla sen jälkeen, kun se on ensin valmisteltu kohdan 1.2.1 mukaisesti ja tarkastettu kohdan 1.1.2 mukaisesti. Jokaista testausta on seurattava kyllin pitkä jäähdytysjakso.

1.2.1   Testinäytteen valmistelu

Testiseos

1.2.1.1   Lasisella ulkolinssillä varustettujen järjestelmien tai niiden osien osalta testattavalla näytteelle levitetään veden ja likaavan aineen seos, jonka koostumus on seuraava:

| | 9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm |
| --- | --- |

9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm

| | 1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökistä), jonka hiukkaskoko on 0–100 μm |
| --- | --- |

1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökistä), jonka hiukkaskoko on 0–100 μm

| | 0,2 paino-osaa NaCMC:tä (5) ja |
| --- | --- |

0,2 paino-osaa NaCMC:tä (5) ja

| | 5 paino-osaa 99-prosenttisesti puhdasta natriumkloridia |
| --- | --- |

5 paino-osaa 99-prosenttisesti puhdasta natriumkloridia

| | riittävästi tislattua vettä, jonka johtavuus on pienempi kuin 1 μS/m. |
| --- | --- |

riittävästi tislattua vettä, jonka johtavuus on pienempi kuin 1 μS/m.

1.2.1.2   Muovisella ulkolinssillä varustettujen järjestelmien tai niiden osien osalta testattavalla näytteelle levitetään veden ja epäpuhtaan aineen seos, jonka koostumus on seuraava:

| a) | 9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm |
| --- | --- |

a)

9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm

| b) | 1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökistä), jonka hiukkaskoko on 0–100 μm |
| --- | --- |

b)

1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökistä), jonka hiukkaskoko on 0–100 μm

| c) | 0,2 paino-osaa NaCMC:tä (5) |
| --- | --- |

c)

0,2 paino-osaa NaCMC:tä (5)

| d) | 5 paino-osaa 99-prosenttisesti puhdasta natriumkloridia |
| --- | --- |

d)

5 paino-osaa 99-prosenttisesti puhdasta natriumkloridia

| e) | 13 paino-osaa tislattua vettä, jonka johtavuus on ≤ 1 mS/m |
| --- | --- |

e)

13 paino-osaa tislattua vettä, jonka johtavuus on ≤ 1 mS/m

| f) | 2 ± 1 tippaa pinta-aktiivista ainetta (6). |
| --- | --- |

f)

2 ± 1 tippaa pinta-aktiivista ainetta (6).

1.2.1.3   Seos saa olla enintään 14 vuorokautta vanha.

1.2.1.4   Testiseoksen levittäminen testinäytteelle

Testiseosta levitetään tasaisesti koko testinäytteen valaiseville pinnoille, ja sen annetaan kuivua. Toimenpide toistetaan, kunnes valaistusarvo on laskenut 15–20 prosenttiin arvoista, jotka on mitattu seuraavista pisteistä tässä liitteessä tarkoitetuissa olosuhteissa:

| | neutraaliin tilaan säädetyissä kaukovaloissa pisteessä Imax |
| --- | --- |

neutraaliin tilaan säädetyissä kaukovaloissa pisteessä Imax

| | luokan C lähivaloissa ja niiden kaikissa ilmoitetuissa toimintamuodoissa pisteessä 50V. |
| --- | --- |

luokan C lähivaloissa ja niiden kaikissa ilmoitetuissa toimintamuodoissa pisteessä 50V.

2.   Lämmön vaikutuksesta johtuvan valorajan pystysuuntaisen siirtymän testaus

Tässä testissä tarkistetaan, ettei lämmön vaikutuksesta johtuva valorajan pystysuuntainen siirtymä ylitä arvoa, joka on määritelty toiminnassa olevalle luokan C lähivalot (perusvalot) tuottavalle järjestelmälle tai sen osille tai kullekin lähivalojen ilmoitetulle toimintamuodolle.

Jos testinäyte koostuu useammasta kuin yhdestä valorajan tuottavasta valaisinyksiköstä tai useammasta kuin yhdestä valaisinyksikkökokonaisuudesta, jokainen niistä katsotaan tässä testissä tarkoitetuksi testinäytteeksi ja testataan erikseen.

Kohdan 1 mukaisesti testattu testinäyte on testattava kohdan 2.1 mukaisesti sitä alustastaan irrottamatta tai alustaan nähden uudelleen säätämättä.

Jos testinäyte on varustettu liikkuvalla optisella osalla, tätä testiä varten valitaan vain asento, joka on lähinnä keskimääräistä pystysuuntaista kulmaa, ja/tai neutraaliin tilaan säädetty alkuasento.

Testi rajoitetaan koskemaan ainoastaan suoran maantien liikennettä vastaavia tulosignaaleja.

2.1   Testi

Tätä testiä varten jännite on säädettävä kohdan 1.1.1.2 määräysten mukaisesti.

Testinäyte on testattava tapauksen mukaan luokan C, luokan V, luokan E tai luokan W lähivaloilla.

Valorajan vaakasuoran osan asento suoran V–V ja pisteen B50L (tai R) kautta kulkevan pystysuoran linjan välissä on tarkastettava 3 minuuttia (r3) ja 60 minuuttia (r60) sytyttämisestä.

Edellä tarkoitetun valorajan sijainnissa tapahtuneen vaihtelun mittaamisessa voidaan käyttää mitä tahansa menetelmää, joka antaa hyväksyttävän tarkat tulokset, jotka voidaan toistaa.

2.2   Testitulokset

2.2.1   Tulos ilmoitetaan milliradiaaneina (mrad) ja katsotaan lähivaloa tuottavan ajovalaisimen kannalta hyväksyttäväksi, jos itseisarvo Δ r1 = | r3 – r60 | ajovalaisimesta mitattuna on enintään 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) ylöspäin ja enintään 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad) alaspäin.

2.2.2   Jos tämä arvo on:

| Siirtymä | |
| --- | --- |
| Ylöspäin | yli 1,0 mrad mutta enintään 1,5 mrad
  (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad) |
| Alaspäin | yli 2,0 mrad mutta enintään 3,0 mrad
  (2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad) |

Siirtymä

Ylöspäin

yli 1,0 mrad mutta enintään 1,5 mrad

(1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad)

Alaspäin

yli 2,0 mrad mutta enintään 3,0 mrad

(2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad)

Testataan oikeaa asennusta ajoneuvoon vastaava, alustaan asennettu toinen ajovalaisinnäyte kohdan 2.1 mukaisesti sen jälkeen, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi seuraavassa määritellyn syklin, jotta voidaan vakiinnuttaa ajovalaisimen mekaanisten osien sijainti:

| a) | lähivalot tunnin ajan sytytettyinä (jännite säädettynä kohdan 1.1.1.2 mukaisesti) |
| --- | --- |

a)

lähivalot tunnin ajan sytytettyinä (jännite säädettynä kohdan 1.1.1.2 mukaisesti)

| b) | tunnin ajan sammutettuina. |
| --- | --- |

b)

tunnin ajan sammutettuina.

Näiden kolmen syklin jälkeen ajovalaisintyyppi katsotaan hyväksyttäväksi, jos tästä lisänäytteestä kohdan 2.1 mukaisesti mitatut itseisarvot Δr täyttävät kohdassa 2.2.1 esitetyt vaatimukset.

---

(1)  Jos testinäyte on ryhmitetty ja/tai rakenteellisesti yhdistetty merkkivalaisimen kanssa, merkkivalaisimen on (huomiovalaisinta lukuun ottamatta) oltava toiminnassa testin ajan. Jos kyseessä on suuntavalaisin, sitä on käytettävä vilkkutoiminnolla siten, että kytkentäaikojen suhde on suunnilleen yksi yhteen.

(2)  Lisävalonlähteiden sytyttämistä ajovaloja väläytettäessä ei pidetä tavanomaisena valonlähteiden samanaikaisena käyttönä.

(3)  Vaikka tämän säännön mukaista hyväksyntää ei olisikaan haettu, on otettava huomioon valaisimien kaikki valonlähteet lukuun ottamatta niitä, joita tarkoitetaan alaviitteessä 2.

(4)  Mahdollisia luokan W lähivaloja ei oteta huomioon valaisinyksiköissä, jotka tuottavat jonkin muun luokan lähivalot tai joilla on jokin toinen valaisutoiminto tai jotka vahvistavat sitä.

(5)  NaCMC on natriumkarboksimetyyliselluloosan natriumsuola, josta käytetään yleisesti lyhennettä CMC. Likaseoksessa käytettävän NaCMC:n substituutioaste on 0,6–0,7 ja 2-prosenttisen liuoksen viskositeetti 20 °C:n lämpötilassa 200–300 μP.

(6)  Määrän toleranssi johtuu siitä, että on saatava aikaan likaavan aineen seos, joka levittyy oikealla tavalla kaikille muovilinssityypeille.

---

LIITE 5

TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN VALVONTAMENETTELYJÄ KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

1.   YLEISTÄ

1.1   Vaatimustenmukaisuutta koskevat mekaaniset ja geometriset vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia tämän säännön vaatimusten rajoissa. Tämä vaatimus koskee myös väriä.

1.2   Sarjavalmisteisten järjestelmien fotometristen ominaisuuksien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos testattaessa sattumanvaraisesti valittua ja jännitteisellä, tarvittaessa korjatulla valonlähteellä varustettua järjestelmää tämän säännön liitteen 9 kohtien 1 ja 2 mukaisesti toteutuvat seuraavat:

| 1.2.1 | Mikään tämän säännön liitteen 9 kohdan 2 määräysten mukaisesti saaduista ja korjatuista arvoista ei poikkea kielteisesti yli 20:tä prosenttia tässä säännössä määrätystä arvosta.






  1.2.1.1 | Lähivalojen ja niiden toimintojen eräiden arvojen osalta kielteinen enimmäispoikkeama on seuraava:






  a) | pisteessä B50L mitattujen enimmäisarvojen osalta 170 cd (vastaa 20:tä prosenttia) ja 255 cd (vastaa 30:tä prosenttia) |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1

Mikään tämän säännön liitteen 9 kohdan 2 määräysten mukaisesti saaduista ja korjatuista arvoista ei poikkea kielteisesti yli 20:tä prosenttia tässä säännössä määrätystä arvosta.

1.2.1.1

Lähivalojen ja niiden toimintojen eräiden arvojen osalta kielteinen enimmäispoikkeama on seuraava:

a)

pisteessä B50L mitattujen enimmäisarvojen osalta 170 cd (vastaa 20:tä prosenttia) ja 255 cd (vastaa 30:tä prosenttia)

| b) | vyöhykkeellä III ja segmentissä BLL mitattujen enimmäisarvojen osalta: 255 cd (vastaa 20:tä prosenttia) ja 380 cd (vastaa 30:tä prosenttia) |
| --- | --- |

b)

vyöhykkeellä III ja segmentissä BLL mitattujen enimmäisarvojen osalta: 255 cd (vastaa 20:tä prosenttia) ja 380 cd (vastaa 30:tä prosenttia)

| c) | segmenteissä E, F1, F2 ja F3 mitattujen enimmäisarvojen osalta: 170 cd (vastaa 20:tä prosenttia) ja 255 cd (vastaa 30:tä prosenttia) |
| --- | --- |

c)

segmenteissä E, F1, F2 ja F3 mitattujen enimmäisarvojen osalta: 170 cd (vastaa 20:tä prosenttia) ja 255 cd (vastaa 30:tä prosenttia)

| d) | pisteissä BR, P, ryhmissä S 50+ S 50LL+ S 50RR, S 100+ S 100LL+ S 100RR sekä tämän säännön liitteen 3 taulukon 1 alaviitteessä 4 tarkoitetuissa pisteissä (B50L, HV, BR, BRR ja BLL) mitattujen vähimmäisarvojen osalta: puolet vaaditusta arvosta (vastaa 20:tä prosenttia) ja kolme neljäsosaa vaaditusta arvosta (vastaa 30:tä prosenttia). |
| --- | --- |

d)

pisteissä BR, P, ryhmissä S 50+ S 50LL+ S 50RR, S 100+ S 100LL+ S 100RR sekä tämän säännön liitteen 3 taulukon 1 alaviitteessä 4 tarkoitetuissa pisteissä (B50L, HV, BR, BRR ja BLL) mitattujen vähimmäisarvojen osalta: puolet vaaditusta arvosta (vastaa 20:tä prosenttia) ja kolme neljäsosaa vaaditusta arvosta (vastaa 30:tä prosenttia).

| 1.2.1.2 | Kun kysymys on kaukovaloista ja piste HV sijaitsee alueella, jossa isoluksi on 0,75 Imax, fotometrisille arvoille sallitaan kaikissa tämän säännön kohdassa 6.3.2 tarkoitetuissa mittauspisteissä + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja – 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta. |
| --- | --- |

1.2.1.2

Kun kysymys on kaukovaloista ja piste HV sijaitsee alueella, jossa isoluksi on 0,75 Imax, fotometrisille arvoille sallitaan kaikissa tämän säännön kohdassa 6.3.2 tarkoitetuissa mittauspisteissä + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja – 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta.

| 1.2.2 | Jos edellä kuvatun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, järjestelmän kohdennusta voidaan muuttaa edellyttäen, että valokeilan akseli siirtyy sivusuunnassa enintään 0,5 astetta oikeaan tai vasempaan ja pystysuunnassa enintään 0,2 astetta ylöspäin tai alaspäin riippumattomasti mutta alkuperäisen säädön edellyttämällä tavalla.
  Näitä määräyksiä ei sovelleta tämän säännön kohdassa 6.3.1.1 määriteltyihin valaisinyksiköihin. |
| --- | --- |

1.2.2

Jos edellä kuvatun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, järjestelmän kohdennusta voidaan muuttaa edellyttäen, että valokeilan akseli siirtyy sivusuunnassa enintään 0,5 astetta oikeaan tai vasempaan ja pystysuunnassa enintään 0,2 astetta ylöspäin tai alaspäin riippumattomasti mutta alkuperäisen säädön edellyttämällä tavalla.

Näitä määräyksiä ei sovelleta tämän säännön kohdassa 6.3.1.1 määriteltyihin valaisinyksiköihin.

| 1.2.3 | Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät täytä vaatimuksia, järjestelmä testataan uudestaan käyttäen toista vakiovalonlähdettä ja/tai toista virransyöttö- ja säätölaitetta. |
| --- | --- |

1.2.3

Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät täytä vaatimuksia, järjestelmä testataan uudestaan käyttäen toista vakiovalonlähdettä ja/tai toista virransyöttö- ja säätölaitetta.

1.3   Lämmön vaikutuksesta johtuva valorajan pystyasennon muuttuminen tarkistetaan seuraavalla menettelyllä:

| | Yksi järjestelmistä testataan liitteen 4 kohdan 2.1 menettelyn mukaisesti, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteen 4 kohdassa 2.2.2 määritellyn syklin. |
| --- | --- |

Yksi järjestelmistä testataan liitteen 4 kohdan 2.1 menettelyn mukaisesti, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteen 4 kohdassa 2.2.2 määritellyn syklin.

| | Järjestelmä katsotaan hyväksyttäväksi, jos arvo Δr on enintään 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Järjestelmä katsotaan hyväksyttäväksi, jos arvo Δr on enintään 1,5 mrad.

| | Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad, testataan toinen näyte, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad, testataan toinen näyte, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad.

1.4   Värikoordinaatteja koskevien vaatimusten on täytyttävä.

2.   VALMISTAJAN SUORITTAMAN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTUKSEN VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

Hyväksynnän haltijan on suoritettava kullekin järjestelmätyypille asianmukaisin väliajoin ainakin seuraavassa esitetyt testit. Testit on suoritettava tämän säännön vaatimusten mukaisesti.

Jos näyte ei täytä kyseisen testityypin vaatimuksia, on otettava lisää näytteitä ja testattava ne. Valmistajan on toteutettava toimenpiteitä kyseisen tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi.

2.1   Testien luonne

Tässä säännössä esitetyt vaatimustenmukaisuustestit koskevat fotometrisiä ominaisuuksia ja lämmön vaikutuksesta johtuvan lähivalojen valorajan pystysuuntaisen siirtymän tarkastusta.

2.2   Testimenetelmät

2.2.1   Testit on yleensä suoritettava tässä säännössä esitettyjen menetelmien mukaisesti.

2.2.2   Missä tahansa valmistajan suorittamassa vaatimustenmukaisuustestissä voidaan käyttää tässä säännössä esitettyjä menetelmiä vastaavia menetelmiä hyväksyntätesteistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella. Valmistajan vastuulla on osoittaa, että käytetyt menetelmät vastaavat tässä säännössä esitettyjä menetelmiä.

2.2.3   Kohtien 2.2.1. ja 2.2.2 soveltaminen edellyttää testilaitteen säännöllistä kalibrointia ja testilaitteen vastaavuutta toimivaltaisen viranomaisen suorittaman mittauksen kanssa.

2.2.4   Vertailumenetelminä on käytettävä kaikissa tapauksissa tämän säännön vertailumenetelmiä, erityisesti hallinnollisen tarkastuksen ja näytteenoton tarkoituksia varten.

2.3   Näytteenotto

Järjestelmänäytteet on valittava sattumanvaraisesti yhdenmukaisen erän tuotannosta. Yhdenmukaisella erällä tarkoitetaan samaa tyyppiä edustavien järjestelmien sarjaa, joka on määritetty valmistajan tuotantomenetelmien mukaisesti.

Arvioinnin on yleensä koskettava yksittäisten tehtaiden sarjatuotantoa. Valmistaja voi kuitenkin ryhmittää yhteen useista eri tehtaista saadut samaa tyyppiä koskevat tiedot, jos tehtaissa sovelletaan samaa laatujärjestelmää ja laadunhallintaa.

2.4   Mitatut ja tallennetut fotometriset ominaisuudet

Näytevalaisimien fotometriset ominaisuudet mitataan tässä säännössä määritellyistä pisteistä seuraavasti:

| | kaukovalojen osalta pisteistä Imax, HV (1), HL ja HR (2); |
| --- | --- |

kaukovalojen osalta pisteistä Imax, HV (1), HL ja HR (2);

| | lähivalojen osalta pisteistä B50L, 50L, 50V, 75R (tapauksen mukaan) ja 25LL (katso liitteen 3 kuva 1). |
| --- | --- |

lähivalojen osalta pisteistä B50L, 50L, 50V, 75R (tapauksen mukaan) ja 25LL (katso liitteen 3 kuva 1).

2.5   Hyväksyttävyysperusteet

Valmistajan vastuulla on laatia testituloksista tilastollinen tutkimus ja määrittää tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella hyväksyttävyysperusteet tuotteilleen, jotta tuotteiden vaatimustenmukaisuuden tarkastukselle tämän säännön kohdassa 9.1 asetetut edellytykset täyttyvät.

Hyväksyttävyysperusteiden on oltava sellaiset, että 95 prosentin luotettavuustasolla liitteen 7 (ensimmäinen näytteenotto) mukaisesti suoritetun pistokokeen läpäisemisen vähimmäistodennäköisyys on 0,95.

---

(1)  Kun kaukovalo on rakenteellisesti yhdistetty lähivaloon, kaukovalon mittauspiste HV on sama kuin lähivalon mittauspiste HV.

(2)  Suoralla H–H sijaitsevat pisteet HL ja HR asetetaan 2,6 astetta vasemmalle ja 2,6 astetta oikealle pisteestä HV.

---

LIITE 6

MUOVIMATERIAALISTA VALMISTETTUJA LINSSEJÄ SISÄLTÄVIÄ JÄRJESTELMIÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET: LINSSI- TAI MATERIAALINÄYTTEIDEN JA KOKONAISTEN JÄRJESTELMIEN TAI JÄRJESTELMIEN OSIEN TESTAUS

1.   YLEISET VAATIMUKSET

1.1   Tämän säännön kohdan 2.2.4 mukaisesti toimitettujen näytteiden on täytettävä kohdissa 2.1–2.5 tarkoitetut vaatimukset.

1.2   Kokonaisia järjestelmiä tai niiden osaa edustavan näytesarjan, joka on toimitettu tämän säännön kohdan 2.2.3 mukaisesti ja joka sisältää muovisia linssejä, on linssien materiaalin osalta täytettävä kohdassa 2.6 tarkoitetut vaatimukset.

1.3   Muovimateriaalista valmistettujen linssien näytekappaleet tai materiaalinäytteet on testattava yhdessä sen heijastimen kanssa, johon ne on tarkoitettu asennettaviksi (tapauksen mukaan), hyväksyntätesteissä tämän liitteen lisäyksen 1 taulukossa A esitetyssä aikajärjestyksessä.

1.4   Jos järjestelmän valmistaja pystyy osoittamaan, että tuote on jo läpäissyt kohdissa 2.1–2.5 tarkoitetut testit tai vastaavat toisen säännön mukaiset testit, kyseisiä testejä ei kuitenkaan tarvitse toistaa. Pakollisia ovat vain lisäyksen 1 taulukossa B määrätyt testit.

1.5   Jos järjestelmä tai sen osa on suunniteltu yksinomaan oikeanpuoleiseen tai yksinomaan vasemmanpuoleiseen asennukseen, tässä liitteessä tarkoitetut testit voidaan suorittaa yhdellä hakijan valitsemalla näytekappaleella.

2.   TESTIT

2.1   Lämpötilamuutosten sieto

2.1.1   Testit

Kolmen käyttämättömän näytteen (linssin) on käytävä läpi viisi lämpötilan ja suhteellisen kosteuden muutossykliä seuraavan ohjelman mukaisesti:

| | 3 tuntia lämpötilassa 40 °C ± 2 °C ja 85–95 prosentin suhteellisessa kosteudessa |
| --- | --- |

3 tuntia lämpötilassa 40 °C ± 2 °C ja 85–95 prosentin suhteellisessa kosteudessa

| | 1 tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa |
| --- | --- |

1 tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa

| | 15 tuntia lämpötilassa – 30 °C ± 2 °C |
| --- | --- |

15 tuntia lämpötilassa – 30 °C ± 2 °C

| | 1 tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa |
| --- | --- |

1 tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa

| | 3 tuntia lämpötilassa 80 °C ± 2 °C |
| --- | --- |

3 tuntia lämpötilassa 80 °C ± 2 °C

| | 1 tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa |
| --- | --- |

1 tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa

| | Ennen tätä testiä näytteitä on pidettävä vähintään neljä tuntia lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa. |
| --- | --- |

Ennen tätä testiä näytteitä on pidettävä vähintään neljä tuntia lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa.

Huomautus: Jakson ”yksi tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C” on sisällettävä ne siirtymäjaksot lämpötilasta toiseen, jotka ovat tarpeen lämpösokkivaikutusten välttämiseksi.

2.1.2   Fotometriset mittaukset

2.1.2.1   Menetelmä

Näytteille on suoritettava fotometriset mittaukset ennen testiä ja sen jälkeen.

Mittauksen on tehtävä tämän säännön liitteen 9 mukaisesti seuraavista pisteistä:

| | luokan C lähivalojen osalta pisteistä B50L ja 50V |
| --- | --- |

luokan C lähivalojen osalta pisteistä B50L ja 50V

| | järjestelmän kaukovalojen osalta pisteestä Imax. |
| --- | --- |

järjestelmän kaukovalojen osalta pisteestä Imax.

2.1.2.2   Tulokset

Kustakin näytteestä ennen testiä ja sen jälkeen mitatut fotometriset arvot saavat vaihdella enintään 10 prosenttia fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit mukaan luettuina.

2.2   Ilmassa esiintyvien ja kemiallisten aineiden sieto

2.2.1   Ilmassa esiintyvien aineiden sieto

Kolme uutta näytettä (linssiä tai materiaalinäytettä) on altistettava sellaisesta lähteestä peräisin olevalle säteilylle, jonka spektrijakauma on sama kuin lämpötilassa 5 500–6 000 K olevan mustan kappaleen. Lähteen ja näytteiden väliin on sijoitettava asianmukaiset suodattimet, jotta vähennetään mahdollisimman paljon säteilyä, joka on aallonpituudeltaan alle 295 nm ja yli 2 500 nm. Näytteet on altistettava voimakkaalle valaistukselle, joka on teholtaan 1 200 W/m2 ± 200 W/m2, sellaiseksi ajaksi, että näytteiden saaman valoenergian arvo on 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Kotelon sisällä näytteiden kanssa samaan tasoon asetetusta mustasta levystä mitatun lämpötilan on oltava 50 °C ± 5 °C. Tasaisen altistuksen aikaansaamiseksi näytteiden on kierrettävä säteilylähteen ympäri nopeudella 1–5 kierrosta minuutissa.

Näytteet on suihkutettava tislatulla vedellä, jonka johtokyky on pienempi kuin 1 μS/m lämpötilassa 23 °C ± 5 °C, seuraavan syklin mukaisesti:

suihkutus: 5 minuuttia. kuivaus: 25 minuuttia.

2.2.2   Kemiallisten aineiden sieto

Kun kohdassa 2.2.1 tarkoitettu testi ja kohdassa 2.2.3.1 tarkoitettu mittaus on suoritettu, mainittujen kolmen testattavan näytteen ulkopinnat on käsiteltävä kohdassa 2.2.2.2 tarkoitetulla tavalla kohdassa 2.2.2.1 määritellyllä seoksella.

2.2.2.1   Testiseos

Testiseoksen on oltava koostumukseltaan seuraava: 61,5 prosenttia n-heptaania, 12,5 prosenttia tolueenia, 7,5 prosenttia etyylitetrakloridia, 12,5 prosenttia trikloorietyleeniä ja 6 prosenttia ksyleeniä (tilavuusprosentteina).

2.2.2.2   Testiseoksen levittäminen

Puuvillakankaan (ISO 105 -standardin mukaisen) palaa liotetaan kohdassa 2.2.2.1 määritellyssä seoksessa, kunnes se on kyllästynyt. Tämän jälkeen kangas levitetään 10 sekunnin kuluessa 10 minuutin ajaksi näytteen ulkopinnalle niin, että paine on 50 N/cm2, mikä vastaa 14 × 14 mm:n suuruiseen testipintaan kohdistettua 100 N:n voimaa.

Tämän 10 minuutin jakson aikana kangaspalaa on kostutettava uudelleen seoksella niin, että käytettävä neste on koostumukseltaan jatkuvasti täysin sama määritellyn testiseoksen koostumuksen kanssa.

Testiseoksen levittämisen aikana näytteeseen kohdistettua painetta voidaan kompensoida säröytymisen välttämiseksi.

2.2.2.3   Puhdistaminen

Testiseoksen levittämisen jälkeen näytteiden annetaan kuivua ilmassa. Tämän jälkeen näytteet pestään kohdassa 2.3 (Puhdistusaineiden ja hiilivetyjen sieto) määritellyllä liuoksella, jonka lämpötila on 23 °C ± 5 °C. Sitten näytteet huuhdotaan huolellisesti tislatulla vedellä, joka saa sisältää enintään 0,2 prosenttia epäpuhtauksia ja jonka lämpötila on 23 °C ± 5 °C. Lopuksi näytteet pyyhitään pehmeällä kankaalla.

2.2.3   Tulokset

2.2.3.1   Ilmassa esiintyvien aineiden sietoa mittaavan testin jälkeen näytteiden ulkopinnoissa ei saa olla säröjä, naarmuja, halkeamia eikä muodonmuutoksia, ja valon läpäisyn keskivaihtelu Δt = (T2 – T3)/T2 mitattuna kolmesta näytteestä tämän liitteen lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti ei saa ylittää arvoa 0,020 (Δtm < 0,020).

2.2.3.2   Kemiallisten aineiden sietoa mittaavan testin jälkeen näytteissä ei saa esiintyä jälkiä kemiallisista aineista, jotka voisivat aiheuttaa poikkeaman valovirran hajontaan, jonka keskivaihtelu Δd = (T5 – T4)/T2 mitattuna kolmesta testattavasta näytteestä tämän liitteen lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti saa olla enintään 0,020 (Δdm < 0,020).

2.2.4   Valonlähteen tuottaman säteilyn sieto

Tarvittaessa tehdään seuraava testi:

| | Litteitä näytekappaleita kaikista järjestelmään kuuluvista valon läpäisyyn tarkoitetuista muovikomponenteista altistetaan valonlähteen valolle. Näytekappaleiden välisten kulmien ja etäisyyksien kaltaisten muuttujien on oltava samat kuin järjestelmässä. Kaikkien näytekappaleiden on oltava väreiltään ja mahdollisilta pintakäsittelyiltään yhdenmukaisia järjestelmän osien kanssa. |
| --- | --- |

Litteitä näytekappaleita kaikista järjestelmään kuuluvista valon läpäisyyn tarkoitetuista muovikomponenteista altistetaan valonlähteen valolle. Näytekappaleiden välisten kulmien ja etäisyyksien kaltaisten muuttujien on oltava samat kuin järjestelmässä. Kaikkien näytekappaleiden on oltava väreiltään ja mahdollisilta pintakäsittelyiltään yhdenmukaisia järjestelmän osien kanssa.

| | Läpäisevän valon on 1 500 tunnin keskeytyksettömän altistuksen jälkeen täytettävä kolorimetriset vaatimukset testattaessa uudella valonlähteellä, eikä näytekappaleiden pinnassa saa esiintyä säröjä, naarmuja, lohkeilua eikä muodonmuutoksia. |
| --- | --- |

Läpäisevän valon on 1 500 tunnin keskeytyksettömän altistuksen jälkeen täytettävä kolorimetriset vaatimukset testattaessa uudella valonlähteellä, eikä näytekappaleiden pinnassa saa esiintyä säröjä, naarmuja, lohkeilua eikä muodonmuutoksia.

| | Sisämateriaalien sietoa valonlähteen tuottamalle ultraviolettisäteilylle ei ole tarpeen tarkistaa, jos valonlähde on säännön nro 37 mukainen tai vähän UV-säteilyä tuottava kaasupurkausvalonlähde tai vähän UV-säteilyä tuottava LED-moduuli tai jos asianomaiset järjestelmän komponentit suojataan UV-säteilyltä esimerkiksi lasisuotimin. |
| --- | --- |

Sisämateriaalien sietoa valonlähteen tuottamalle ultraviolettisäteilylle ei ole tarpeen tarkistaa, jos valonlähde on säännön nro 37 mukainen tai vähän UV-säteilyä tuottava kaasupurkausvalonlähde tai vähän UV-säteilyä tuottava LED-moduuli tai jos asianomaiset järjestelmän komponentit suojataan UV-säteilyltä esimerkiksi lasisuotimin.

2.3   Puhdistusaineiden ja hiilivetyjen sieto

2.3.1   Puhdistusaineiden sieto

Kolmen näytteen (linssien tai materiaalinäytteiden) ulkopinnat on lämmitettävä lämpötilaan 50 °C ± 5 °C ja upotettava sen jälkeen viiden minuutin ajaksi seokseen, jota pidetään lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja joka on koostumukseltaan seuraava: 99 osaa tislattua vettä, joka sisältää enintään 0,02 prosenttia epäpuhtauksia, ja yksi osa alkyyliaryylisulfonaattia.

Testin lopuksi näytteet kuivataan lämpötilassa 50 °C ± 5 °C ja näytteiden pinta puhdistetaan kostealla kankaalla.

2.3.2   Hiilivetyjen sieto

Kolmen näytteen ulkopintoja hierotaan kevyesti yhden minuutin ajan sellaisessa seoksessa kastellulla puuvillakankaalla, jonka koostumus on 70 prosenttia n-heptaania ja 30 prosenttia tolueenia (tilavuusprosentteina). Tämän jälkeen näytteiden annetaan kuivua ilmassa.

2.3.3   Tulokset

Kun edellä esitetyt kaksi testiä on suoritettu peräkkäin, valon läpäisyn vaihtelun keskiarvo Δt = (T2 – T3)/T2 mitattuna kolmesta näytteestä tämän liitteen lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti ei saa ylittää arvoa 0,010 (Δtm ≤ 0,010).

2.4   Mekaanisen kulutuksen sieto

2.4.1   Kulutustestin menetelmä

Kolmen uuden näytteen (linssin) ulkopinnoille suoritetaan tasaisen mekaanisen kulutuksen testi tämän liitteen lisäyksessä 3 määriteltyä menetelmää käyttäen.

2.4.2   Tulokset

Tämän testin jälkeen vaihtelut

| läpäisevyydessä | Δt = (T2 – T3)/T2 |
| --- | --- |
| ja hajonnassa | Δd = (T5 – T4)/T2 |

läpäisevyydessä

Δt = (T2 – T3)/T2

ja hajonnassa

Δd = (T5 – T4)/T2

mitataan lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti tämän säännön kohdassa 2.2.4.1.1 määritellyllä alueella. Kolmen näytteen keskiarvon on oltava sellainen, että

Δtm ≤ 0,100; Δdm ≤ 0,050.

2.5   Mahdollisten pinnoitteiden pysyvyyden testaus

2.5.1   Näytteen valmistelu

Linssin pinnoitteeseen viilletään partaterällä tai neulalla 20 × 20 mm:n kokoinen ruudukko, jonka ruudut ovat kooltaan noin 2 × 2 mm. Terän tai neulan paineen on oltava riittävä ainakin pinnoitteen leikkaamiseksi.

2.5.2   Testin kuvaus

Testissä käytetään teippiä, jonka kiinnitysvoima on 2 N leveyssenttimetriä kohti ± 20 prosenttia mitattuna tämän liitteen lisäyksessä 4 määritellyissä vakioiduissa olosuhteissa. Vähintään 25 mm:n levyistä teippiä painetaan vähintään viiden minuutin ajan vasten pintaa, joka on valmisteltu kohdassa 2.5.1 määritellyllä tavalla.

Tämän jälkeen teipin päätä kuormitetaan siten, että kohteena olevaan pintaan nähden kohtisuorassa oleva voima on sama kuin kyseiseen pintaan kohdistuva kiinnitysvoima. Sitten teippi vedetään irti tasaisella nopeudella 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3   Tulokset

Ruudutettu alue ei saa olla mainittavasti vaurioitunut. Vauriot ruudukon risteyskohdissa tai viiltojen reunoilla sallitaan, jos vaurioitunutta aluetta ei ole enempää kuin 15 prosenttia ruudutetusta alueesta.

2.6   Muovimateriaalista valmistetun linssin sisältävien kokonaisten järjestelmien testaaminen

2.6.1   Linssin pinnan mekaanisen kulutuksen sieto

2.6.1.1   Testit

Järjestelmänäytteen nro 1 linssille on tehtävä kohdassa 2.4.1 määritelty testi.

2.6.1.2   Tulokset

Testin jälkeen järjestelmälle tai sen osalle tämän säännön mukaisesti suoritettujen fotometristen mittausten tulokset saavat olla enintään 30 prosenttia suuremmat kuin pisteelle B50L määritellyt enimmäisarvot ja enintään 10 prosenttia pienemmät kuin pisteelle 75R määritellyt vähimmäisarvot (tapauksen mukaan).

2.6.2   Mahdollisten pinnoitteiden pysyvyyden testaus

Asennusyksikkönäytteen nro 2 linssille on tehtävä kohdassa 2.5 määritelty testi.

3.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTUS

3.1   Samaan sarjaan kuuluvat asennusyksiköt katsotaan tämän säännön mukaisiksi linssien valmistuksessa käytettyjen materiaalien osalta, jos seuraavat vaatimukset täyttyvät:

| 3.1.1 | Näytteiden ulkopinnoissa ei kemiallisten aineiden sietotestin sekä puhdistusaineiden ja hiilivetyjen sietotestin jälkeen ole paljain silmin havaittavissa säröjä, halkeamia eikä muodonmuutoksia (ks. tämän liitteen kohdat 2.2.2, 2.3.1 ja 2.3.2). |
| --- | --- |

3.1.1

Näytteiden ulkopinnoissa ei kemiallisten aineiden sietotestin sekä puhdistusaineiden ja hiilivetyjen sietotestin jälkeen ole paljain silmin havaittavissa säröjä, halkeamia eikä muodonmuutoksia (ks. tämän liitteen kohdat 2.2.2, 2.3.1 ja 2.3.2).

| 3.1.2 | Fotometriset arvot kohdassa 2.6.1.2 tarkoitetuissa mittauspisteissä ovat kohdassa 2.6.1.1 määritellyn testin jälkeen tässä säännössä vaatimustenmukaisuudelle määriteltyjen rajojen sisällä. |
| --- | --- |

3.1.2

Fotometriset arvot kohdassa 2.6.1.2 tarkoitetuissa mittauspisteissä ovat kohdassa 2.6.1.1 määritellyn testin jälkeen tässä säännössä vaatimustenmukaisuudelle määriteltyjen rajojen sisällä.

3.2   Jos testitulokset eivät täytä vaatimuksia, testit toistetaan toisella sattumanvaraisesti valitulla järjestelmänäytteellä.

Lisäys 1

HYVÄKSYNTÄTESTIEN AIKAJÄRJESTYS

A.   MUOVIMATERIAALEILLE SUORITETTAVAT TESTIT (TÄMÄN SÄÄNNÖN KOHDAN 2.2.4 MUKAISESTI TOIMITETUT LINSSIT TAI MATERIAALINÄYTTEET)

| Näytteet | Linssit tai materiaalinäytteet | Linssit |
| --- | --- | --- |
| Testit | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1 | Fotometriset ominaisuudet (kohta 2.1.2) |

Näytteet

Linssit tai materiaalinäytteet

Linssit

Testit

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1

Fotometriset ominaisuudet (kohta 2.1.2)

X

X

X

| 1.1.1 | Lämpötilan muutos (kohta 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1

Lämpötilan muutos (kohta 2.1.1)

X

X

X

| 1.2 | Fotometriset ominaisuudet (kohta 2.1.2) |
| --- | --- |

1.2

Fotometriset ominaisuudet (kohta 2.1.2)

X

X

X

| 1.2.1 | Valon läpäisyn mittaus |
| --- | --- |

1.2.1

Valon läpäisyn mittaus

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 1.2.2 | Hajonnan mittaus |
| --- | --- |

1.2.2

Hajonnan mittaus

X

X

X

X

X

X

| 1.3 | Ilmassa esiintyvät aineet (kohta 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3

Ilmassa esiintyvät aineet (kohta 2.2.1)

X

X

X

| 1.3.1 | Valon läpäisyn mittaus |
| --- | --- |

1.3.1

Valon läpäisyn mittaus

X

X

X

| 1.4 | Kemialliset aineet (kohta 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4

Kemialliset aineet (kohta 2.2.2)

X

X

X

| 1.4.1 | Hajonnan mittaus |
| --- | --- |

1.4.1

Hajonnan mittaus

X

X

X

| 1.5 | Puhdistusaineet (kohta 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5

Puhdistusaineet (kohta 2.3.1)

X

X

X

| 1.6 | Hiilivedyt (kohta 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6

Hiilivedyt (kohta 2.3.2)

X

X

X

| 1.6.1 | Valon läpäisyn mittaus |
| --- | --- |

1.6.1

Valon läpäisyn mittaus

X

X

X

| 1.7 | Kulutus (kohta 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7

Kulutus (kohta 2.4.1)

X

X

X

| 1.7.1 | Valon läpäisyn mittaus |
| --- | --- |

1.7.1

Valon läpäisyn mittaus

X

X

X

| 1.7.2 | Hajonnan mittaus |
| --- | --- |

1.7.2

Hajonnan mittaus

X

X

X

| 1.8 | Pysyvyys (kohta 2.5) |
| --- | --- |

1.8

Pysyvyys (kohta 2.5)

X

| 1.9 | Valonlähteen tuottaman säteilyn sieto (kohta 2.2.4) |
| --- | --- |

1.9

Valonlähteen tuottaman säteilyn sieto (kohta 2.2.4)

X

B.   TÄMÄN SÄÄNNÖN KOHDAN 2.2.3 MUKAISESTI TOIMITETUILLE KOKONAISILLE JÄRJESTELMILLE TAI NIIDEN OSILLE TEHTÄVÄT TESTIT

| Testit | Kokonaiset järjestelmät |
| --- | --- |
| Näyte nro |
| 1 | 2 |
| 2.1 | Kulutus (kohta 2.6.1.1) |

Testit

Kokonaiset järjestelmät

Näyte nro

1

2

2.1

Kulutus (kohta 2.6.1.1)

X

| 2.2 | Fotometriset ominaisuudet (kohta 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2

Fotometriset ominaisuudet (kohta 2.6.1.2)

X

X

| 2.3 | Pysyvyys (kohta 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3

Pysyvyys (kohta 2.6.2)

Lisäys 2

VALON HAJONNAN JA LÄPÄISYN MITTAUSMENETELMÄ

1.   LAITTEISTO (ks. kuva 1)

Kollimaattorin K, jolla on puolihajoama β/2 = 17,4 × 10– 4 rd, sädettä rajoittaa 6 mm:n aukolla varustettu himmennin Dτ, jota vasten näytteen alusta sijoitetaan.

Konvergentti akromaattinen linssi L2, jonka pallopoikkeamat on korjattu, yhdistää himmentimen Dτ vastaanottimeen R. Linssin L2 läpimitan on oltava sellainen, että linssi ei himmennä valoa, jonka näyte hajottaa keilaan, jonka puolihuippukulma on β/2 = 14°.

Rengasmainen himmennin DD, jonka kulmat ovat αo/2 = 1 astetta ja αmax/2 = 12 astetta, sijoitetaan linssin L2 kuvapolttotasolle.

Himmentimen läpinäkymätön keskiosa on tarpeen suoraan valonlähteestä tulevan valon eliminoimiseksi. Himmentimen keskiosa on voitava irrottaa valonsäteestä siten, että se palaa täsmälleen alkuperäiseen asentoonsa.

Välimatka L2–Dτ ja linssin L2 polttoväli F2 on valittava niin, että Dτ:n kuva peittää täysin vastaanottimen R.

L2:n osalta suositellaan käytettäväksi noin 80 mm:n polttoväliä.

Kun alkutulovalovirran arvoksi oletetaan 1, kunkin lukeman absoluuttisen tarkkuuden on oltava parempi kuin 0,001 yksikköä.

Kuva 1

Hajonnan ja läpäisyn vaihtelun optinen mittaus

Image 24

2.   MITTAUKSET

Seuraavat lukemat on otettava:

| Lukema | Näytteen kanssa | DD:n keskiosan kanssa | Suure |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | Ei | Ei | Tulovalovirta alkulukemassa |
| T2 | Kyllä
  (ennen testiä) | Ei | Uuden materiaalin lähettämä valovirta 24 asteen kentässä |
| T3 | Kyllä
  (ennen testiä) | Ei | Testatun materiaalin lähettämä valovirta 24 asteen kentässä |
| T4 | Kyllä
  (ennen testiä) | Kyllä | Uuden materiaalin hajottama valovirta |
| T5 | Kyllä
  (ennen testiä) | Kyllä | Testatun materiaalin hajottama valovirta |

Lukema

Näytteen kanssa

DD:n keskiosan kanssa

Suure

T1

Ei

Ei

Tulovalovirta alkulukemassa

T2

Kyllä

(ennen testiä)

Ei

Uuden materiaalin lähettämä valovirta 24 asteen kentässä

T3

Kyllä

(ennen testiä)

Ei

Testatun materiaalin lähettämä valovirta 24 asteen kentässä

T4

Kyllä

(ennen testiä)

Kyllä

Uuden materiaalin hajottama valovirta

T5

Kyllä

(ennen testiä)

Kyllä

Testatun materiaalin hajottama valovirta

Lisäys 3

SUIHKUTUSTESTAUSMENETELMÄ

1.   TESTAUSLAITTEISTO

1.1   Suihkutin

Käytettävässä suihkuttimessa on oltava läpimitaltaan 1,3 mm:n suutin, joka mahdollistaa 0,24 ± 0,02 litran nestevirran minuutissa käyttöpaineella 6,0 bar – 0/+ 0,5 bar.

Näissä käyttöolosuhteissa aikaansaatavan suihkun on oltava läpimitaltaan 170 ± 50 mm kulumiselle altistetulla pinnalla, joka on 380 ± 10 mm:n etäisyydellä suuttimesta.

1.2   Testiseos

Testiseoksen on oltava koostumukseltaan seuraava:

| | silikahiekka, jonka kovuus on 7 Mohsin asteikolla, raekoko 0–0,2 mm, jakauma lähes normaali ja kulmakerroin 1,8–2; |
| --- | --- |

silikahiekka, jonka kovuus on 7 Mohsin asteikolla, raekoko 0–0,2 mm, jakauma lähes normaali ja kulmakerroin 1,8–2;

| | vesi, jonka kovuus on enintään 205 g/m3 seoksessa, jossa on 25 g hiekkaa vesilitraa kohti. |
| --- | --- |

vesi, jonka kovuus on enintään 205 g/m3 seoksessa, jossa on 25 g hiekkaa vesilitraa kohti.

2.   TESTI

Valaisimien linssien ulkopinnat altistetaan kerran tai useammin edellä esitetyllä tavalla tuotetun hiekkasuihkun vaikutukselle. Suihku on suunnattava lähes kohtisuoraan testattavalle pinnalle.

Kuluminen tarkastetaan yhden tai useamman lasinäytteen avulla, jotka on vertailua varten asetettu testattavien linssien läheisyyteen. Seosta suihkutetaan, kunnes muutos näytteiden aikaansaaman valon hajonnassa mitattuna lisäyksessä 2 määritellyllä menetelmällä on sellainen, että Δd = (T5 – T4)/ T2 = 0,0250 ± 0,0025.

Testauksessa voidaan käyttää useita vertailunäytteitä sen tarkistamiseksi, että koko testattava pinta on tasaisesti kulunut.

Lisäys 4

TEIPIN PYSYVYYSTESTI

1.   TARKOITUS

Tämän menetelmän avulla pystytään vakio-olosuhteissa määrittämään teipin lineaarinen kiinnitysvoima lasilevyyn nähden.

2.   PERIAATE

Mitataan voima, joka tarvitaan teipin irrottamiseen lasilevystä 90 asteen kulmassa.

3.   YMPÄRISTÖOLOSUHTEET

Ympäristön lämpötilan on oltava 23 °C ± 5 °C ja suhteellisen kosteuden 65 ± 15 prosenttia.

4.   TESTIKAPPALEET

Ennen testiä teipin näyterullaa on pidettävä 24 tunnin ajan määritellyissä olosuhteissa (ks. kohta 3).

Kustakin rullasta testataan viisi 400 mm:n pituista testikappaletta. Testikappaleet otetaan rullasta sen jälkeen, kun teipistä on poistettu kolme päällimmäistä kerrosta.

5.   MENETTELY

Testi on suoritettava kohdassa 3 määritellyissä olosuhteissa.

Teipistä otetaan viisi testikappaletta siten, että teippiä rullataan auki rullan säteen suuntaisesti nopeudella, joka on noin 300 mm/s. Sitten kappaleet kiinnitetään 15 sekunnin kuluessa seuraavalla tavalla:

Teippi kiinnitetään lasilevyyn vähitellen sormen kevyellä pituussuuntaisesti hankaavalla liikkeellä liikaa painamatta niin, ettei teipin ja lasilevyn väliin jää ilmakuplia.

Yhdistelmä jätetään edellä määriteltyihin ympäristöolosuhteisiin 10 minuutin ajaksi.

Testikappaletta irrotetaan noin 25 mm:n verran levystä testikappaleen akseliin nähden kohtisuorassa asennossa.

Levy kiinnitetään paikalleen ja teipin irrallinen pää taivutetaan 90 asteen kulmaan. Teippi kiristetään siten, että teipin ja levyn välinen rajaviiva on kohtisuorassa kiristysvoiman suuntaan ja levyyn nähden.

Teippi vedetään irti nopeudella 300 mm/s ± 30 mm/s, ja tarvittava voima kirjataan.

6.   TULOKSET

Saadut viisi arvoa asetetaan järjestykseen, ja mediaanin arvo on mittauksen tulos. Arvo ilmaistaan newtoneina (N) teipin leveyssenttimetriä kohti.

---

LIITE 7

TARKASTAJAN SUORITTAMAA NÄYTTEENOTTOA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

1.   YLEISTÄ

1.1   Vaatimustenmukaisuutta koskevat mekaaniset ja geometriset vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia tämän säännön vaatimusten rajoissa. Tämä vaatimus koskee myös väriä.

1.2   Sarjavalmisteisten järjestelmien fotometristen ominaisuuksien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos testattaessa sattumanvaraisesti valittua ja jännitteisellä, tarvittaessa korjatulla valonlähteellä varustettua järjestelmää tämän säännön liitteen 9 kohtien 1 ja 2 mukaisesti toteutuvat seuraavat:

| 1.2.1 | Mikään arvo ei poikkea kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellystä arvosta.
  1.2.1.1   Lähivalojen ja niiden toimintojen eräiden arvojen osalta kielteinen enimmäispoikkeama on seuraava:






  a) | pisteessä B50L mitattujen enimmäisarvojen osalta 170 cd (vastaa 20:tä prosenttia) ja 255 cd (vastaa 30:tä prosenttia) |
| --- | --- | --- |

1.2.1

Mikään arvo ei poikkea kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellystä arvosta.

1.2.1.1   Lähivalojen ja niiden toimintojen eräiden arvojen osalta kielteinen enimmäispoikkeama on seuraava:

a)

pisteessä B50L mitattujen enimmäisarvojen osalta 170 cd (vastaa 20:tä prosenttia) ja 255 cd (vastaa 30:tä prosenttia)

| b) | vyöhykkeellä III ja segmentissä BLL mitattujen enimmäisarvojen osalta: 255 cd (vastaa 20:tä prosenttia) ja 380 cd (vastaa 30:tä prosenttia) |
| --- | --- |

b)

vyöhykkeellä III ja segmentissä BLL mitattujen enimmäisarvojen osalta: 255 cd (vastaa 20:tä prosenttia) ja 380 cd (vastaa 30:tä prosenttia)

| c) | segmenteissä E, F1, F2 ja F3 mitattujen enimmäisarvojen osalta: 170 cd (vastaa 20:tä prosenttia) ja 255 cd (vastaa 30:tä prosenttia) |
| --- | --- |

c)

segmenteissä E, F1, F2 ja F3 mitattujen enimmäisarvojen osalta: 170 cd (vastaa 20:tä prosenttia) ja 255 cd (vastaa 30:tä prosenttia)

| d) | pisteissä BR, P, ryhmissä S 50+ S S50LL+ S S50RR, S 100+ S S100LL+ S S100RR sekä tämän säännön liitteen 3 taulukon 1 alaviitteessä 4 tarkoitetuissa pisteissä (B50L, HV, BR, BRR ja BLL) mitattujen vähimmäisarvojen osalta: puolet vaaditusta arvosta (vastaa 20:tä prosenttia) ja kolme neljäsosaa vaaditusta arvosta (vastaa 30:tä prosenttia). |
| --- | --- |

d)

pisteissä BR, P, ryhmissä S 50+ S S50LL+ S S50RR, S 100+ S S100LL+ S S100RR sekä tämän säännön liitteen 3 taulukon 1 alaviitteessä 4 tarkoitetuissa pisteissä (B50L, HV, BR, BRR ja BLL) mitattujen vähimmäisarvojen osalta: puolet vaaditusta arvosta (vastaa 20:tä prosenttia) ja kolme neljäsosaa vaaditusta arvosta (vastaa 30:tä prosenttia).

1.2.1.2   Kun kysymys on kaukovaloista ja jos piste HV sijaitsee alueella, jossa isoluksi on 0,75 Imax, fotometrisille arvoille sallitaan kaikissa tämän säännön kohdassa 6.3.2 tarkoitetuissa mittauspisteissä + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja – 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta.

| 1.2.2 | Jos edellä kuvatun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, järjestelmän kohdennusta voidaan muuttaa edellyttäen, että valokeilan akseli siirtyy sivusuunnassa enintään 0,5 astetta oikeaan tai vasempaan ja pystysuunnassa enintään 0,2 astetta ylöspäin tai alaspäin. Näitä määräyksiä ei sovelleta tämän säännön kohdassa 6.3.1.1 määriteltyihin valaisinyksiköihin. |
| --- | --- |

1.2.2

Jos edellä kuvatun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, järjestelmän kohdennusta voidaan muuttaa edellyttäen, että valokeilan akseli siirtyy sivusuunnassa enintään 0,5 astetta oikeaan tai vasempaan ja pystysuunnassa enintään 0,2 astetta ylöspäin tai alaspäin. Näitä määräyksiä ei sovelleta tämän säännön kohdassa 6.3.1.1 määriteltyihin valaisinyksiköihin.

| 1.2.3 | Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät täytä vaatimuksia, järjestelmä testataan uudestaan käyttäen toista vakiovalonlähdettä ja/tai toista virransyöttö- ja säätölaitetta. |
| --- | --- |

1.2.3

Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät täytä vaatimuksia, järjestelmä testataan uudestaan käyttäen toista vakiovalonlähdettä ja/tai toista virransyöttö- ja säätölaitetta.

| 1.2.4 | Järjestelmiä, joissa on selviä vikoja, ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

1.2.4

Järjestelmiä, joissa on selviä vikoja, ei oteta huomioon.

| 1.2.5 | Vertailumerkkiä ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

1.2.5

Vertailumerkkiä ei oteta huomioon.

2.   ENSIMMÄINEN NÄYTTEENOTTO

Ensimmäisessä näytteenotossa valitaan sattumanvaraisesti neljä järjestelmää. Ensimmäiset kaksi näytettä merkitään A:ksi ja toiset kaksi näytettä B:ksi.

2.1   Vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi

2.1.1   Sarjavalmisteisten järjestelmien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn perusteella, jos järjestelmistä mitattujen arvojen kielteiset poikkeamat ovat seuraavat:

| 2.1.1.1 | Näyte A








  A1: | yksi järjestelmä | | 0 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | yksi järjestelmä | enintään | 20 prosenttia |
| A2: | molemmat järjestelmät | yli | 0 prosenttia |
| | | mutta enintään | 20 prosenttia |

2.1.1.1

Näyte A

A1:

yksi järjestelmä

0 prosenttia

yksi järjestelmä

enintään

20 prosenttia

A2:

molemmat järjestelmät

yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

siirrytään näytteeseen B

| 2.1.1.2 | Näyte B







  B1: | molemmat järjestelmät | 0 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

Näyte B

B1:

molemmat järjestelmät

0 prosenttia

2.1.2   tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen A osalta täyttyvät.

2.2   Vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi

2.2.1   Sarjavalmisteisten järjestelmien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn perusteella ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos järjestelmistä mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

| 2.2.1.1 | Näyte A








  A3: | yksi järjestelmä | enintään | 20 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | yksi järjestelmä | yli | 20 prosenttia |
| | | mutta enintään | 30 prosenttia |

2.2.1.1

Näyte A

A3:

yksi järjestelmä

enintään

20 prosenttia

yksi järjestelmä

yli

20 prosenttia

mutta enintään

30 prosenttia

| 2.2.1.2 | Näyte B








  B2: | jos tulos on A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | yksi järjestelmä | yli | 0 prosenttia |
| | | mutta enintään | 20 prosenttia |
| | yksi järjestelmä | enintään | 20 prosenttia |
| B3: | jos tulos on A2 | | |
| | yksi järjestelmä | | 0 prosenttia |
| | yksi järjestelmä | yli | 20 prosenttia |
| | | mutta enintään | 30 prosenttia |

2.2.1.2

Näyte B

B2:

jos tulos on A2

yksi järjestelmä

yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

yksi järjestelmä

enintään

20 prosenttia

B3:

jos tulos on A2

yksi järjestelmä

0 prosenttia

yksi järjestelmä

yli

20 prosenttia

mutta enintään

30 prosenttia

2.2.2   tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen A osalta eivät täyty.

2.3   Hyväksynnän peruuttaminen

Vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi ja tämän säännön kohtaa 10 sovelletaan, jos tämän liitteen kuvan 1 mukaisen näytteenottomenettelyn perusteella järjestelmistä mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

| 2.3.1 | Näyte A








  A4: | yksi järjestelmä | enintään | 20 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | yksi järjestelmä | yli | 30 prosenttia |
| A5: | molemmat järjestelmät | yli | 20 prosenttia |

2.3.1

Näyte A

A4:

yksi järjestelmä

enintään

20 prosenttia

yksi järjestelmä

yli

30 prosenttia

A5:

molemmat järjestelmät

yli

20 prosenttia

| 2.3.2 | Näyte B








  B4: | jos tulos on A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | yksi järjestelmä | yli | 0 prosenttia |
| | | mutta enintään | 20 prosenttia |
| | yksi järjestelmä | yli | 20 prosenttia |
| B5: | jos tulos on A2 | | |
| | molemmat järjestelmät | yli | 20 prosenttia |
| B6: | jos tulos on A2 | | |
| | yksi järjestelmä | | 0 prosenttia |
| | yksi järjestelmä | yli | 30 prosenttia |

2.3.2

Näyte B

B4:

jos tulos on A2

yksi järjestelmä

yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

yksi järjestelmä

yli

20 prosenttia

B5:

jos tulos on A2

molemmat järjestelmät

yli

20 prosenttia

B6:

jos tulos on A2

yksi järjestelmä

0 prosenttia

yksi järjestelmä

yli

30 prosenttia

| 2.3.3 | tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteiden A ja B osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

2.3.3

tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteiden A ja B osalta eivät täyty.

3.   TOISTETTU NÄYTTEENOTTO

Tulosten A3, B2 ja B3 tapauksessa on kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta suoritettava toistettu näytteenotto, jossa tarkastetaan kolmas, kahdesta järjestelmästä koostuva näyte C ja neljäs, kahdesta järjestelmästä koostuva näyte D. Näytteet on valittava sen jälkeen valmistetuista järjestelmistä, kun valmistaja on saattanut tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi.

3.1   Vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi

3.1.1   Sarjavalmisteisten järjestelmien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn perusteella, jos järjestelmistä mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

| 3.1.1.1 | Näyte C








  C1: | yksi järjestelmä | | 0 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | yksi järjestelmä | enintään | 20 prosenttia |
| C2: | molemmat järjestelmät | yli | 0 prosenttia |
| | | mutta enintään | 20 prosenttia |

3.1.1.1

Näyte C

C1:

yksi järjestelmä

0 prosenttia

yksi järjestelmä

enintään

20 prosenttia

C2:

molemmat järjestelmät

yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

siirrytään näytteeseen D

| 3.1.1.2 | Näyte D








  D1: | jos tulos on C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | molemmat järjestelmät | | 0 prosenttia |

3.1.1.2

Näyte D

D1:

jos tulos on C2

molemmat järjestelmät

0 prosenttia

3.1.2   tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen C osalta täyttyvät.

3.2   Vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi

3.2.1   Sarjavalmisteisten järjestelmien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn perusteella ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos järjestelmistä mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

| 3.2.1.1 | Näyte D








  D2: | jos tulos on C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | yksi järjestelmä | yli | 0 prosenttia |
| | | mutta enintään | 20 prosenttia |
| | yksi järjestelmä | enintään | 20 prosenttia |

3.2.1.1

Näyte D

D2:

jos tulos on C2

yksi järjestelmä

yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

yksi järjestelmä

enintään

20 prosenttia

| 3.2.1.2 | tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen C osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

3.2.1.2

tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen C osalta eivät täyty.

3.3   Hyväksynnän peruuttaminen

Vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi ja tämän säännön kohtaa 10 sovelletaan, jos tämän liitteen kuvan 1 mukaisen näytteenottomenettelyn perusteella järjestelmistä mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

| 3.3.1 | Näyte C








  C3: | yksi järjestelmä | enintään | 20 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | yksi järjestelmä | yli | 20 prosenttia |
| C4: | molemmat järjestelmät | yli | 20 prosenttia |

3.3.1

Näyte C

C3:

yksi järjestelmä

enintään

20 prosenttia

yksi järjestelmä

yli

20 prosenttia

C4:

molemmat järjestelmät

yli

20 prosenttia

| 3.3.2 | Näyte D








  D3: | jos tulos on C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | yksi järjestelmä | | 0 prosenttia |
| | | tai yli | 0 prosenttia |
| | yksi järjestelmä | yli | 20 prosenttia |

3.3.2

Näyte D

D3:

jos tulos on C2

yksi järjestelmä

0 prosenttia

tai yli

0 prosenttia

yksi järjestelmä

yli

20 prosenttia

| 3.3.3 | tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteiden C ja D osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

3.3.3

tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteiden C ja D osalta eivät täyty.

4.   LÄHIVALOJEN VALORAJAN PYSTYSUUNTAINEN SIIRTYMÄ

Lämmön vaikutuksesta johtuva lähivalojen valorajan pystysuuntainen siirtymä tarkistetaan seuraavalla menettelyllä:

| | Yksi näytettä A edustavista järjestelmistä on tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen testattava liitteen 4 kohdan 2.1 menettelyn mukaisesti, kun järjestelmä on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteen 4 kohdassa 2.2.2 määritellyn syklin. |
| --- | --- |

Yksi näytettä A edustavista järjestelmistä on tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen testattava liitteen 4 kohdan 2.1 menettelyn mukaisesti, kun järjestelmä on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteen 4 kohdassa 2.2.2 määritellyn syklin.

| | Järjestelmä katsotaan hyväksyttäväksi, jos arvo Δr on enintään 1,5 mrad ylöspäin ja enintään 2,5 mrad alaspäin. |
| --- | --- |

Järjestelmä katsotaan hyväksyttäväksi, jos arvo Δr on enintään 1,5 mrad ylöspäin ja enintään 2,5 mrad alaspäin.

| | Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad ylöspäin tai yli 2,5 mrad mutta enintään 3,0 mrad alaspäin, testataan näytteestä A toinen järjestelmä, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad ylöspäin ja enintään 2,5 mrad alaspäin. |
| --- | --- |

Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad ylöspäin tai yli 2,5 mrad mutta enintään 3,0 mrad alaspäin, testataan näytteestä A toinen järjestelmä, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad ylöspäin ja enintään 2,5 mrad alaspäin.

| | Jos näyte A ei täytä vaatimusta siitä, että tämä arvo on 1,5 mrad ylöspäin ja 2,5 mrad alaspäin, on testattava näytteen B kaksi järjestelmää saman menettelyn mukaisesti. Kummankaan arvo Δr ei saa olla suurempi kuin 1,5 mrad ylöspäin ja 2,5 mrad alaspäin. |
| --- | --- |

Jos näyte A ei täytä vaatimusta siitä, että tämä arvo on 1,5 mrad ylöspäin ja 2,5 mrad alaspäin, on testattava näytteen B kaksi järjestelmää saman menettelyn mukaisesti. Kummankaan arvo Δr ei saa olla suurempi kuin 1,5 mrad ylöspäin ja 2,5 mrad alaspäin.

Kuva 1

Image 25

Huomautus:
  ’Laitteella’ tarkoitetaan tässä kuvassa ”järjestelmää”.

---

LIITE 8

LÄHIVALOJEN VALORAJAA JA SUUNTAAMISTA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

1.   VALORAJAN MÄÄRITTELY

Mittausruutuun lankeavan valorajan on oltava kyllin terävä suuntaamisen mahdollistamiseksi ja täytettävä seuraavat vaatimukset:

1.1   Muoto (ks. kuva 1)

Valorajan osat:

| a) | suora vaakaosa vasemmalla |
| --- | --- |

a)

suora vaakaosa vasemmalla

| b) | taive ja kohoava osa oikealla. |
| --- | --- |

b)

taive ja kohoava osa oikealla.

Kummassakin tapauksessa taipeen ja kohoavan osan reunan on oltava terävä.

2.   SILMÄMÄÄRÄINEN SUUNTAAMISMENETELMÄ

2.1   Ennen seuraavia testimenettelyjä järjestelmä on saatettava neutraaliin tilaan. Seuraavia ohjeita sovelletaan sellaisten valaisinyksiköiden valokeiloihin, jotka hakijan ilmoituksen mukaan on suunnattava.

2.2   Valokeila on suunnattava silmämääräisesti valorajan avulla (ks. kuva 1). Suuntaaminen on tehtävä käyttämällä pystysuuntaista mittaustasoa, joka asetetaan 10 metrin tai 25 metrin etäisyydelle (kuten liitteen 1 jaksossa 9 osoitetaan) ajovalaisimen etupuolelle ja suoraan kulmaan akseliin H-V nähden. Mittaustason on oltava riittävän leveä, jotta lähivalon valorajaa voidaan tarkastella ja säätää vähintään 5 asteen alueella suoran V–V molemmilla puolilla.

2.3   Pystysuuntainen säätö: Valorajan vaakaosa siirretään ylöspäin suoran B alapuolelta ja säädetään nimellisasentoonsa, joka on 1 prosentti (25 cm) suoran H–H alapuolella.

Kuva 1

Vaakasuuntauksen toleranssi

Pystysuuntauksen toleranssi

Valorajan nimellis-sijainti

Kohoava osa

Valoraja

Taive

Huomautus: Pysty- ja vaakasuuntien mittakaava ei ole sama.

2.4   Vaakasuuntainen säätö: Valorajan taivetta ja kohoavaa osaa siirretään seuraavasti:

| | oikeanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettu valo:






  a) | oikealta vasemmalle siten, että valoraja asettuu vaakasuunnassa niin, että






  i) | suoran 0,2° D yläpuolella sen kohoava osa ei ulotu suoran A vasemmalle puolelle |
| --- | --- | --- | --- |

oikeanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettu valo:

a)

oikealta vasemmalle siten, että valoraja asettuu vaakasuunnassa niin, että

i)

suoran 0,2° D yläpuolella sen kohoava osa ei ulotu suoran A vasemmalle puolelle

| ii) | suoralla 0,2° D tai sen alapuolella sen kohoava osa leikkaa suoran A ja |
| --- | --- |

ii)

suoralla 0,2° D tai sen alapuolella sen kohoava osa leikkaa suoran A ja

| iii) | taive asettuu pääosin +/– 0,5 astetta vasemmalle tai oikealle suorasta V–V; |
| --- | --- |

iii)

taive asettuu pääosin +/– 0,5 astetta vasemmalle tai oikealle suorasta V–V;

tai

| | vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettu valo:






  b) | vasemmalta oikealle siten, että valoraja asettuu vaakasuunnassa niin, että






  i) | suoran 0,2° D yläpuolella sen kohoava osa ei ulotu suoran A oikealle puolelle |
| --- | --- | --- | --- |

vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettu valo:

b)

vasemmalta oikealle siten, että valoraja asettuu vaakasuunnassa niin, että

i)

suoran 0,2° D yläpuolella sen kohoava osa ei ulotu suoran A oikealle puolelle

| ii) | suoralla 0,2° D tai sen alapuolella sen kohoava osa leikkaa suoran A ja |
| --- | --- |

ii)

suoralla 0,2° D tai sen alapuolella sen kohoava osa leikkaa suoran A ja

| iii) | taive asettuu pääosin +/– 0,5 astetta vasemmalle tai oikealle suorasta V–V. |
| --- | --- |

iii)

taive asettuu pääosin +/– 0,5 astetta vasemmalle tai oikealle suorasta V–V.

2.5   Jos näin suunnattu ajovalaisin ei täytä liitteessä 3 esitettyjä vaatimuksia, sen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että valokeilan akselia ei siirretä

| | vaakasuunnassa suoralta A enempää kuin 0,5° vasemmalle tai 0,75° oikealle |
| --- | --- |

vaakasuunnassa suoralta A enempää kuin 0,5° vasemmalle tai 0,75° oikealle

| | pystysuunnassa enempää kuin 0,25° ylös tai alas suoralta B. |
| --- | --- |

pystysuunnassa enempää kuin 0,25° ylös tai alas suoralta B.

2.6   Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida toistuvasti tehdä kohdassa 2.5 esitettyjen toleranssien puitteissa, on käytettävä kohdassa 3 määriteltyä laitemittaustapaa valorajan vaaditun vähimmäislaadun varmentamiseksi (kuten kohdassa 2.7 määritellään) ja valokeilan säätämiseksi pysty- ja vaakasuunnassa.

2.7   Valorajan laadun mittaaminen

Vähimmäisterävyyden määrittämiseksi on tehtävä valorajan vaakasuuntaisen osan pyyhkäisymittaus alhaalta ylös 0,05 asteen välein siten, että mittausetäisyys on

| a) | 10 metriä, kun käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 10 mm, tai |
| --- | --- |

a)

10 metriä, kun käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 10 mm, tai

| b) | 25 metriä, kun käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 30 mm. |
| --- | --- |

b)

25 metriä, kun käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 30 mm.

Käytetty mittausetäisyys on mainittava ilmoituslomakkeen kohdassa 9.8 (ks. tämän säännön liite 1).

Enimmäisterävyyden määrittämiseksi on tehtävä valorajan vaakasuuntaisen osan pyyhkäisymittaus alhaalta ylös 0,05 asteen välein siten, että mittausetäisyys on 25 metriä ja käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 30 mm.

Valorajan laadun katsotaan olevan hyväksyttävä, jos ainakin yksi mittaussarja vastaa kohtien 2.1–2.3 vaatimuksia.

2.7.1   Näkyvissä saa olla vain yksi valoraja (1).

2.7.2   Valorajan terävyys

Terävyyskerroin G määritellään suorittamalla valorajan vaakasuuntaisen osan pyyhkäisymittaus 2,5 asteen etäisyydellä suorasta V–V ja käyttämällä seuraavaa kaavaa:

| | G = (log Εβ – log E(β + 0,1°)) jossa β = sijainti pystysuunnassa asteina. |
| --- | --- |

G = (log Εβ – log E(β + 0,1°)) jossa β = sijainti pystysuunnassa asteina.

| | G:n arvon on oltava vähintään 0,13 (vähimmäisterävyys) ja enintään 0,40 (enimmäisterävyys). |
| --- | --- |

G:n arvon on oltava vähintään 0,13 (vähimmäisterävyys) ja enintään 0,40 (enimmäisterävyys).

2.7.3   Lineaarisuus

Vaakasuuntaisen valorajan sen osan, jota käytetään pystysuuntaisessa säädössä, on oltava vaakasuora alueella, joka sijoittuu 1,5–3,5 asteen etäisyydelle suorasta V–V (ks. kuva 1a kohdassa 3).

| a) | Valorajan käyrän käännepisteet pystylinjoilla, jotka sijaitsevat 1,5 ja 2,5 ja 3,5 asteen etäisyydellä suorasta V–V, on määritettävä seuraavalla kaavalla:
  (d2 (log E)/dβ2 = 0). |
| --- | --- |

a)

Valorajan käyrän käännepisteet pystylinjoilla, jotka sijaitsevat 1,5 ja 2,5 ja 3,5 asteen etäisyydellä suorasta V–V, on määritettävä seuraavalla kaavalla:

(d2 (log E)/dβ2 = 0).

| b) | Käännepisteiden välinen suurin etäisyys pystysuunnassa saa olla enintään 0,2 astetta. |
| --- | --- |

b)

Käännepisteiden välinen suurin etäisyys pystysuunnassa saa olla enintään 0,2 astetta.

2.8   Jos osittainen valokeila tuottaa vain valorajan suoran vaakaosan, vaakatason säätöön ei sovelleta erityisvaatimuksia, ellei hakija sitä erikseen täsmennä.

2.9   Jos valaisinyksikköä ei ole suunniteltu erikseen suunnattavaksi hakijan ohjeiden mukaisesti, sen valorajan on täytettävä soveltuvat vaatimukset.

2.10   Valaisinyksikköjen, jotka on suunnattu hakijan täsmentämällä tavalla tämän säännön kohtien 5.2 ja 6.2.1.1 mukaisesti, on tuotettava valoraja, jonka muoto ja sijainti ovat tämän säännön liitteen 3 taulukossa 2 esitettyjen vaatimusten mukaiset.

2.11   Lähivalojen kunkin muun toimintamuodon osalta valorajan muodon ja sijainnin on täytettävä automaattisesti tämän säännön liitteen 3 taulukon 2 soveltuvat vaatimukset.

2.12   Hakijan ohjeiden ja kohdissa 2.1–2.6 annettujen määräysten mukaista alkusuuntaamista ja/tai -säätöä voidaan soveltaa myös erikseen asennettaviin valaisinyksikköihin.

3.   PYSTY- JA VAAKASUUNTAINEN SÄÄTÖ

Jos valoraja on tämän liitteen kohdassa 2 vahvistettujen laatuvaatimusten mukainen, valokeilan säätö voidaan tehdä laitteiden avulla.

Kuva 1a

Valorajan laadun mittaus

Pyyhkäisymittauksen linjat (pysty)

Valoraja

Huomautus: Pysty- ja vaakasuuntien mittakaava ei ole sama.

3.1   Pystysuuntainen säätö

Valorajan vaakasuuntaisen osan ylitse tehdään pyyhkäisymittaus pystysuunnassa suoran B alapuolelta ylöspäin (ks. kuva 2) kohdassa, joka on 2,5 asteen etäisyydellä suorasta V–V. Käännepiste (jossa d2 (log E)/dv2 = 0) määritetään ja sijoitetaan suoralle B kohtaan, joka on 1 prosentin etäisyydellä suoran H–H alapuolella.

3.2   Vaakasuuntainen säätö

Hakijan on ilmoitettava jompikumpi seuraavista vaakasuuntausmenetelmistä:

| a) | Suoraan 0,2 D perustuva menetelmä (ks. kuva 2).
  Yhdellä vaakasuuntaisella suoralla, jonka sijainti on 0,2° D, tehdään pyyhkäisymittaus 5 asteen etäisyydellä oikealla ja 5 asteen etäisyydellä vasemmalla puolella sijaitsevien pisteiden välillä, kun valaisin on suunnattu pystysuunnassa. Enimmäiskaltevuus G, joka määritellään kaavalla G = (log Εβ – log E(β + 0,1°)), jossa β on sijainti vaakasuunnassa asteina, ei saa olla pienempi kuin 0,08.
  Suoralla 0,2 D olevan käännepisteen on sijaittava suoralla A.

  Kuva 2


  Pysty- ja vaakasuuntainen säätö laitteiden avulla – vaakasuuntainen pyyhkäisymittaus




  Pyyhkäisymittauksen linja (vaaka)
  Pyyhkäisymittauksen linja (pysty)
  Valoraja

  Huomautus: Pysty- ja vaakasuuntien mittakaava ei ole sama. |
| --- | --- |

a)

Suoraan 0,2 D perustuva menetelmä (ks. kuva 2).

Yhdellä vaakasuuntaisella suoralla, jonka sijainti on 0,2° D, tehdään pyyhkäisymittaus 5 asteen etäisyydellä oikealla ja 5 asteen etäisyydellä vasemmalla puolella sijaitsevien pisteiden välillä, kun valaisin on suunnattu pystysuunnassa. Enimmäiskaltevuus G, joka määritellään kaavalla G = (log Εβ – log E(β + 0,1°)), jossa β on sijainti vaakasuunnassa asteina, ei saa olla pienempi kuin 0,08.

Suoralla 0,2 D olevan käännepisteen on sijaittava suoralla A.

Kuva 2

Pysty- ja vaakasuuntainen säätö laitteiden avulla – vaakasuuntainen pyyhkäisymittaus

Pyyhkäisymittauksen linja (vaaka)

Pyyhkäisymittauksen linja (pysty)

Valoraja

Huomautus: Pysty- ja vaakasuuntien mittakaava ei ole sama.

| b) | Kolmeen suoraan perustuva menetelmä (ks. kuva 3).
  Kun valaisin on suunnattu pystysuunnassa, tehdään pyyhkäisymittaus välillä 2° D – 2° U kolmella pystysuuntaisella suoralla, jotka sijaitsevat kohdissa 1° R, 2° R ja 3° R. Enimmäiskaltevuudet G, jotka määritellään kaavalla
  G = (log Εβ – log E(β + 0,1°))
  jossa β on sijainti pystysuunnassa asteina, eivät saa olla pienempiä kuin 0,08. Edellä tarkoitetuilla kolmella suoralla olevien käännepisteiden perusteella piirretään suora viiva. Tämän suoran ja pystysuuntausta tehtäessä saadun suoran B leikkauskohdan on sijaittava suoralla V.

  Kuva 3


  Pysty- ja vaakasäätö laitteiden avulla – kolmen suoran pyyhkäisymittaus




  Pyyhkäisymittauk-sen linja (pysty)
  Valoraja
  Käännepisteistä johdettu suora linja

  Huomautus: Pysty- ja vaakasuuntien mittakaava ei ole sama. |
| --- | --- |

b)

Kolmeen suoraan perustuva menetelmä (ks. kuva 3).

Kun valaisin on suunnattu pystysuunnassa, tehdään pyyhkäisymittaus välillä 2° D – 2° U kolmella pystysuuntaisella suoralla, jotka sijaitsevat kohdissa 1° R, 2° R ja 3° R. Enimmäiskaltevuudet G, jotka määritellään kaavalla

G = (log Εβ – log E(β + 0,1°))

jossa β on sijainti pystysuunnassa asteina, eivät saa olla pienempiä kuin 0,08. Edellä tarkoitetuilla kolmella suoralla olevien käännepisteiden perusteella piirretään suora viiva. Tämän suoran ja pystysuuntausta tehtäessä saadun suoran B leikkauskohdan on sijaittava suoralla V.

Kuva 3

Pysty- ja vaakasäätö laitteiden avulla – kolmen suoran pyyhkäisymittaus

Pyyhkäisymittauk-sen linja (pysty)

Valoraja

Käännepisteistä johdettu suora linja

Huomautus: Pysty- ja vaakasuuntien mittakaava ei ole sama.

---

(1)  Tätä kohtaa on muutettava, kun objektiivinen testausmenetelmä on käytettävissä.

---

LIITE 9

FOTOMETRISIÄ MITTAUKSIA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

1.   YLEISET VAATIMUKSET

1.1   Järjestelmä tai sen osat on asennettava gonio(foto)metrijärjestelmään.

1.2   Valovoiman arvot määritellään fotoreseptorilla, joka sijoitetaan sivuiltaan 65 millimetrin pituiseen neliöön vähintään 25 metrin etäisyydelle kunkin valaisinyksikön vertailukeskipisteen eteen gonio(foto)metrijärjestelmän keskipisteestä kohtisuoraan vedetyllä mittausakselilla.

1.3   Fotometristen mittausten aikana on estettävä hajaheijastukset tarkoituksenmukaisella suojauksella.

1.4   Valovoima mitataan 25 metrin nimellisetäisyydellä.

1.5   Kulmakoordinaatit ilmoitetaan asteina pallossa, joka vastaa säännössä nro 48 tarkoitettua gonio(foto)metrijärjestelmää. (Ks. kuva 1).

Kuva 1

Pallokoordinaatisto

YLÖS

ALAS

OIKEA

VASEN

Horisontti

Valaisin

Valokeilan foto-metrinen akseli

CIE-standardien mukaan:

H: pituustasot napa-akselin ympäri

V: pituustasot kohtisuorassa napa-akseliin nähden

Napa-akseli

1.6   Muut fotometriset menetelmät ovat hyväksyttäviä, jos niissä noudatetaan asianmukaista vastaavuutta.

1.7   Valaisinyksiköiden vertailukeskipisteen siirtymää goniometrin kiertoakseliin nähden on vältettävä. Tämä koskee erityisesti pystysuuntaa ja valorajan tuottavia valaisinyksiköitä.

Säätö on suoritettava mittaustasolla, joka voidaan sijoittaa lähemmäksi kuin valotusmittari.

1.8   Kussakin mittauspisteessä (kulma-asennossa) valaistustoiminnoille tai toimintamuodoille tässä säännössä asetettuja fotometrisiä vaatimuksia sovelletaan puoleen järjestelmän kaikista valaisinyksiköistä saatujen kyseisiä toimintoja tai toimintamuotoja tai vastaavien vaatimusten alaisia valaisinyksiköitä koskevien arvojen summasta.

1.8.1   Kuitenkin jos vaatimukset on määritelty koskemaan vain yhtä sivua, jakoa kahdella ei sovelleta. Tämä koskee kohtia 6.2.5.2, 6.2.8.1, 6.3.2.1.1, 6.3.2.1.2, 6.3.4.1 ja 6.4.6 sekä liitteen 3 taulukon 1 huomautusta 4.

1.9   Järjestelmän valaisinyksiköt on mitattava yksittäin. Jos samaan asennusyksikköön kuitenkin kuuluu kaksi tai useampia valaisinyksikköjä, joiden valonlähteet on varustettu samantyyppisellä (teholtaan säädellyllä tai säätelemättömällä) virransyötöllä, ne voidaan mitata samanaikaisesti edellyttäen, että niiden valaisevat pinnat ovat mitoiltaan ja sijoitukseltaan sellaiset, että ne mahtuvat enintään 300 mm:n levyiseen ja 150 mm:n korkuiseen suorakaiteeseen ja että valmistaja on ilmoittanut niiden yhteisen vertailukeskipisteen.

1.10   Ennen seuraavia testejä järjestelmä on saatettava neutraaliin tilaan.

1.11   Järjestelmä tai sen osat on suunnattava ennen mittausten aloittamista siten, että valorajan sijainti on tämän säännön liitteen 3 taulukossa 2 esitettyjen vaatimusten mukainen. Yksittäin mitattavat ja valorajattomat järjestelmän osat on sijoitettava goniometriin hakijan antamien ohjeiden (kyseisen kiinnitysasennon) edellyttämällä tavalla.

2.   VALONLÄHTEIDEN MUKAISET MITTAUSVAATIMUKSET

2.1   Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat vaihdettavat hehkulamput:

| | Järjestelmä tai sen osat on varustettava yhdellä tai useammalla värittömällä vakiohehkulampulla, joka on suunniteltu toimimaan 12 voltin nimellisjännitteellä. Järjestelmän tarkastuksen aikana hehkulampun napojen jännitettä on säädettävä niin, että saavutetaan säännön nro 37 asianomaisessa tietolomakkeessa ilmoitettu 13,2 voltin vertailuvalovirta. |
| --- | --- |

Järjestelmä tai sen osat on varustettava yhdellä tai useammalla värittömällä vakiohehkulampulla, joka on suunniteltu toimimaan 12 voltin nimellisjännitteellä. Järjestelmän tarkastuksen aikana hehkulampun napojen jännitettä on säädettävä niin, että saavutetaan säännön nro 37 asianomaisessa tietolomakkeessa ilmoitettu 13,2 voltin vertailuvalovirta.

| | Mittauksissa tämän hehkulampun valovirta voi olla eri kuin säännössä nro 37 määrätty vertailuvalovirta jännitteellä 13,2 V. Tässä tapauksessa valovoima on korjattava vastaavasti vakiohehkulampun kertoimella (F = Φ obj. / Φ (jännite)). |
| --- | --- |

Mittauksissa tämän hehkulampun valovirta voi olla eri kuin säännössä nro 37 määrätty vertailuvalovirta jännitteellä 13,2 V. Tässä tapauksessa valovoima on korjattava vastaavasti vakiohehkulampun kertoimella (F = Φ obj. / Φ (jännite)).

| | Järjestelmä tai sen osat katsotaan hyväksyttäväksi, jos tämän säännön kohdan 6 vaatimukset täyttyvät vähintään yhden vakiohehkulampun osalta, joka voidaan toimittaa järjestelmän mukana. |
| --- | --- |

Järjestelmä tai sen osat katsotaan hyväksyttäväksi, jos tämän säännön kohdan 6 vaatimukset täyttyvät vähintään yhden vakiohehkulampun osalta, joka voidaan toimittaa järjestelmän mukana.

2.2   Vaihdettavat kaasupurkausvalonlähteet:

| | Virranrajoittimien napoihin tai valonlähteiden napoihin, jos virranrajoitin on integroitu valonlähteeseen, syötettävä jännite on 12 V:n järjestelmässä 13,2 V +/– 0,1. |
| --- | --- |

Virranrajoittimien napoihin tai valonlähteiden napoihin, jos virranrajoitin on integroitu valonlähteeseen, syötettävä jännite on 12 V:n järjestelmässä 13,2 V +/– 0,1.

| | Jos järjestelmä tai sen osat on varustettu vaihdettavalla kaasupurkausvalonlähteellä, niiden on täytettävä tämän säännön soveltuvissa kohdissa asetetut fotometriset vaatimukset vähintään yhden vakiovalonlähteen osalta, jota on kulutettu vähintään 15 syklin ajan säännössä nro 99 tarkoitetulla tavalla. Kyseisen kaasupurkausvalonlähteen valovirta voi poiketa säännössä nro 99 tarkoitetusta nimellisvalovirrasta. |
| --- | --- |

Jos järjestelmä tai sen osat on varustettu vaihdettavalla kaasupurkausvalonlähteellä, niiden on täytettävä tämän säännön soveltuvissa kohdissa asetetut fotometriset vaatimukset vähintään yhden vakiovalonlähteen osalta, jota on kulutettu vähintään 15 syklin ajan säännössä nro 99 tarkoitetulla tavalla. Kyseisen kaasupurkausvalonlähteen valovirta voi poiketa säännössä nro 99 tarkoitetusta nimellisvalovirrasta.

| | Mitatut fotometriset arvot on tällöin korjattava vastaavasti. |
| --- | --- |

Mitatut fotometriset arvot on tällöin korjattava vastaavasti.

2.3   Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat ei-vaihdettavat valonlähteet:

| | Kaikki ei-vaihdettavilla valonlähteillä (hehkulampuilla tai muilla) varustetuilla valaisimilla tehtävät mittaukset on suoritettava 6,3 voltin, 13,2 voltin tai 28,0 voltin jännitteellä tai hakijan ilmoittamalla jännitteellä ajoneuvon muut virransyöttöjärjestelmät huomioon otettuina. |
| --- | --- |

Kaikki ei-vaihdettavilla valonlähteillä (hehkulampuilla tai muilla) varustetuilla valaisimilla tehtävät mittaukset on suoritettava 6,3 voltin, 13,2 voltin tai 28,0 voltin jännitteellä tai hakijan ilmoittamalla jännitteellä ajoneuvon muut virransyöttöjärjestelmät huomioon otettuina.

2.4   Jos vaihdettava tai ei-vaihdettava valonlähde toimii ajoneuvon jännitteestä riippumatta ja täysin järjestelmän itsensä säätämänä tai jos valolla on oma virtalähde, kohdassa 2.3 määritelty testausjännite on syötettävä kyseisen järjestelmän tai virtalähteen tulonapoihin. Testilaboratorio voi vaatia valmistajaa toimittamaan sille kyseisen virtalähteen.

2.5   LED-moduulit testataan tapauksen mukaan jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V, ellei tässä säännössä muuta määrätä. Elektronisen valonlähteensäätölaitteen avulla toimivat LED-moduulit on testattava hakijan antamien ohjeiden mukaisesti.

3.   KÄÄNTYVIIN VALOIHIN SOVELLETTAVAT MITTAUSVAATIMUKSET

3.1   Jos järjestelmä tai sen osat tuottavat kääntyvää valoa, tämän säännön kohdan 6.2 (lähivalot) ja/tai kohdan 6.3 (kaukovalot) määräyksiä sovelletaan kaikkiin ajoneuvon kääntösädettä vastaaviin tiloihin. Lähivalojen ja kaukovalojen tarkistamisessa käytettävä testimenettely on seuraava:

| 3.1.1 | Järjestelmä on testiä varten saatettava neutraaliin tilaan (ohjauspyörä keskiasennossa eli suorassa ajoasennossa) ja sellaisiin tiloihin, jotka vastaavat ajoneuvon pienintä kääntösädettä oikealle ja vasemmalle käännyttäessä. Tapauksen mukaan voidaan käyttää signaaligeneraattoreita.
  3.1.1.1   Tämän säännön kohtien 6.2.5.2 ja 6.2.5.4.1 vaatimusten mukaisuus on tarkistettava luokan 1 ja 2 kääntyvien valojen osalta ilman vaakatason uudelleenkohdistamista.
  3.1.1.2   Tämän säännön kohtien 6.2.5.1 ja 6.3 vaatimusten mukaisuus on tapauksen mukaan tarkistettava






  a) | luokan 2 kääntyvien valojen osalta: ilman vaakatason uudelleenkohdistamista |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Järjestelmä on testiä varten saatettava neutraaliin tilaan (ohjauspyörä keskiasennossa eli suorassa ajoasennossa) ja sellaisiin tiloihin, jotka vastaavat ajoneuvon pienintä kääntösädettä oikealle ja vasemmalle käännyttäessä. Tapauksen mukaan voidaan käyttää signaaligeneraattoreita.

3.1.1.1   Tämän säännön kohtien 6.2.5.2 ja 6.2.5.4.1 vaatimusten mukaisuus on tarkistettava luokan 1 ja 2 kääntyvien valojen osalta ilman vaakatason uudelleenkohdistamista.

3.1.1.2   Tämän säännön kohtien 6.2.5.1 ja 6.3 vaatimusten mukaisuus on tapauksen mukaan tarkistettava

a)

luokan 2 kääntyvien valojen osalta: ilman vaakatason uudelleenkohdistamista

| b) | luokan 1 kääntyvien valojen tai kääntyvien kaukovalojen osalta: sen jälkeen, kun kyseinen asennusyksikkö on kohdistettu uudestaan vaakatasossa (esimerkiksi goniometrin avulla) vastaavaan vastakkaiseen suuntaan. |
| --- | --- |

b)

luokan 1 kääntyvien valojen tai kääntyvien kaukovalojen osalta: sen jälkeen, kun kyseinen asennusyksikkö on kohdistettu uudestaan vaakatasossa (esimerkiksi goniometrin avulla) vastaavaan vastakkaiseen suuntaan.

| 3.1.2 | Jos ajoneuvon kääntösäde on muu kuin kohdassa 3.1.1 määritelty, luokan 1 tai 2 kääntyviä valoja testattaessa on varmistettava, että valon hajonta on pääosin yhdenmukainen eikä valo aiheuta liiallista häikäisyä. Muussa tapauksessa on syytä tarkistaa tämän säännön liitteen 3 taulukossa 1 asetetun vaatimuksen mukaisuus. |
| --- | --- |

3.1.2

Jos ajoneuvon kääntösäde on muu kuin kohdassa 3.1.1 määritelty, luokan 1 tai 2 kääntyviä valoja testattaessa on varmistettava, että valon hajonta on pääosin yhdenmukainen eikä valo aiheuta liiallista häikäisyä. Muussa tapauksessa on syytä tarkistaa tämän säännön liitteen 3 taulukossa 1 asetetun vaatimuksen mukaisuus.

---

LIITE 10

ERITTELYLOMAKKEET

Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm)

MUKAUTUVAN ETUVALAISUJÄRJESTELMÄN ERITTELYLOMAKE Nro 1

Järjestelmän tuottamiin valaistustoimintoihin ja toimintamuotoihin liittyvät AFS-ohjaussignaalit

| | Toiminto tai toimintamuodot, joihin signaali vaikuttaa (1) | |
| --- | --- | --- |
| Lähivalo | Kaukovalo |
| AFS-ohjaussignaali | Luokka C | Luokka V | Luokka E | Luokka W | Tekniset ominaisuudet (2)

  (jatketaan tarvittaessa erillisellä sivulla) |
| Ei / vakio | ☒ | | | | ☐ | |
| V-signaali | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | |
| E-signaali | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | |
| W-signaali | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | |
| T-signaali | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | |
| Muut signaalit (3) | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | ☐ | |

Toiminto tai toimintamuodot, joihin signaali vaikuttaa (1)

Lähivalo

Kaukovalo

AFS-ohjaussignaali

Luokka C

Luokka V

Luokka E

Luokka W

Tekniset ominaisuudet (2)

(jatketaan tarvittaessa erillisellä sivulla)

Ei / vakio

☒

☐

V-signaali

☐

☐

☐

☐

☐

E-signaali

☐

☐

☐

☐

☐

W-signaali

☐

☐

☐

☐

☐

T-signaali

☐

☐

☐

☐

☐

Muut signaalit (3)

☐

☐

☐

☐

☐

MUKAUTUVAN ETUVALAISUJÄRJESTELMÄN ERITTELYLOMAKE Nro 2

Valorajat sekä valaisinyksiköiden säätölaitteet ja -menetelmät

| Valaisinyksikkö nro (4) | Valoraja (5) | Säätölaite | Ominaisuudet ja lisämääräykset (jos on) (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Valaisinyksikkö tuottaa yhden tai useamman lähivalojen valorajan tai vaikuttaa valorajojen muodostumiseen | pystysuuntaan | vaakasuuntaan |
| tämän säännön liitteen 8 mukaisesti (6) | ja tämän säännön kohdan 6.4.6 määräyksiä noudatetaan (6) | Erillinen (pääyksikkö) (6)
   (9) | Kytketty pääyksikköön nro (7) | Erillinen (pääyksikkö) (6)
   (9) | Kytketty pääyksikköön nro (7) |
| yes/no | kyllä / ei | kyllä / ei | kyllä / ei | .. .. | kyllä / ei | .. .. | |
| yes/no | kyllä / ei | kyllä / ei | kyllä / ei | .. .. | kyllä / ei | .. .. | |
| yes/no | kyllä / ei | kyllä / ei | kyllä / ei | .. .. | kyllä / ei | .. .. | |
| yes/no | kyllä / ei | kyllä / ei | kyllä / ei | .. .. | kyllä / ei | .. .. | |
| yes/no | kyllä / ei | kyllä / ei | kyllä / ei | .. .. | kyllä / ei | .. .. | |
| yes/no | kyllä / ei | kyllä / ei | kyllä / ei | .. .. | kyllä / ei | .. .. | |
| yes/no | kyllä / ei | kyllä / ei | kyllä / ei | .. .. | kyllä / ei | .. .. | |

Valaisinyksikkö nro (4)

Valoraja (5)

Säätölaite

Ominaisuudet ja lisämääräykset (jos on) (8)

Valaisinyksikkö tuottaa yhden tai useamman lähivalojen valorajan tai vaikuttaa valorajojen muodostumiseen

pystysuuntaan

vaakasuuntaan

tämän säännön liitteen 8 mukaisesti (6)

ja tämän säännön kohdan 6.4.6 määräyksiä noudatetaan (6)

Erillinen (pääyksikkö) (6)
   (9)

Kytketty pääyksikköön nro (7)

Erillinen (pääyksikkö) (6)
   (9)

Kytketty pääyksikköön nro (7)

yes/no

kyllä / ei

kyllä / ei

kyllä / ei

.. ..

kyllä / ei

.. ..

yes/no

kyllä / ei

kyllä / ei

kyllä / ei

.. ..

kyllä / ei

.. ..

yes/no

kyllä / ei

kyllä / ei

kyllä / ei

.. ..

kyllä / ei

.. ..

yes/no

kyllä / ei

kyllä / ei

kyllä / ei

.. ..

kyllä / ei

.. ..

yes/no

kyllä / ei

kyllä / ei

kyllä / ei

.. ..

kyllä / ei

.. ..

yes/no

kyllä / ei

kyllä / ei

kyllä / ei

.. ..

kyllä / ei

.. ..

yes/no

kyllä / ei

kyllä / ei

kyllä / ei

.. ..

kyllä / ei

.. ..

---

(1)  Rastitetaan (X) asianmukaiset ruudut.

(2)  Ilmoitettavat tiedot:

| a) | fyysiset ominaisuudet (sähkövirta/jännite, optiset, mekaaniset, hydrauliset ja paineilmalaitteet jne.) |
| --- | --- |

a)

fyysiset ominaisuudet (sähkövirta/jännite, optiset, mekaaniset, hydrauliset ja paineilmalaitteet jne.)

| b) | tietotyyppi (jatkuva/analoginen, binaarinen, digitaalinen tms.) |
| --- | --- |

b)

tietotyyppi (jatkuva/analoginen, binaarinen, digitaalinen tms.)

| c) | ajalliset tiedot (aikavakio, resoluutio jne.) |
| --- | --- |

c)

ajalliset tiedot (aikavakio, resoluutio jne.)

| d) | signaalin tila, kun säännön nro 48 kohdan 6.22.7.4 edellytykset täyttyvät |
| --- | --- |

d)

signaalin tila, kun säännön nro 48 kohdan 6.22.7.4 edellytykset täyttyvät

| e) | signaalin tila häiriön sattuessa (suhteessa järjestelmän alkutilaan) |
| --- | --- |

e)

signaalin tila häiriön sattuessa (suhteessa järjestelmän alkutilaan)

(3)  Hakijan ilmoituksen mukaisesti. Jatketaan tarvittaessa erillisellä sivulla.

(4)  Järjestelmän kunkin valaisinyksikön kuvaus tämän säännön liitteen 1 mukaisesti ja tämän säännön kohdassa 2.2.1 esitettyä mallia käyttäen. Jatketaan tarvittaessa erillisellä sivulla.

(5)  Säännön nro 48 kohdan 6.22.6.1.2 määräysten mukaisesti.

(6)  Tarpeeton viivataan yli.

(7)  Jos valaisinyksiköitä on useita, ilmoitetaan niiden määrä.

(8)  Esimerkiksi valaisinyksiköiden tai valaisinyksikköryhmien säätöjärjestys tai säätömenetelmiä koskevat lisävaatimukset.

(9)  Päävalaisinyksikön säätö voi aiheuttaa yhden tai useamman muun valaisinyksikön säädön.

---

LIITE 11

LED-MODUULEJA JA NIITÄ SISÄLTÄVIÄ AFS-JÄRJESTELMIÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   YLEISET VAATIMUKSET

1.1   Jokaisen testattavaksi toimitetun LED-moduulinäytteen on vastattava sitä koskevia tämän säännön vaatimuksia, kun testaus tehdään käyttäen mukana mahdollisesti toimitettuja elektronisia valonlähteen säätölaitteita.

1.2   LED-moduulien on oltava sellaisia, että ne pysyvät hyvässä toimintakunnossa tavanomaisessa käytössä. Niissä ei myöskään saa ilmetä suunnittelu- tai valmistusvirheitä. Jos jokin LED-moduulin valodiodeista ei täytä vaatimuksia, myöskään moduulin ei katsota täyttävän vaatimuksia.

1.3   LED-moduulien on oltava asiattomalta käsittelyltä suojattuja.

1.4   Irrotettavien LED-moduulien on oltava rakenteeltaan sellaisia, että

| 1.4.1 | jos LED-moduuli poistetaan ja korvataan toisella hakijan toimittamalla moduulilla, jossa on sama valonlähteen tunnistuskoodi, AFS-järjestelmän fotometriset vaatimukset täyttyvät; |
| --- | --- |

1.4.1

jos LED-moduuli poistetaan ja korvataan toisella hakijan toimittamalla moduulilla, jossa on sama valonlähteen tunnistuskoodi, AFS-järjestelmän fotometriset vaatimukset täyttyvät;

| 1.4.2 | samassa valaisinrungossa olevia LED-moduuleja, joiden valonlähteen tunnistuskoodit ovat erilaiset, ei voida vaihtaa keskenään. |
| --- | --- |

1.4.2

samassa valaisinrungossa olevia LED-moduuleja, joiden valonlähteen tunnistuskoodit ovat erilaiset, ei voida vaihtaa keskenään.

2.   VALMISTUS

2.1   LED-moduulien valodiodit on varustettava sopivilla kiinnitysosilla.

2.2   Kiinnitysosien on oltava kestäviä, ja niiden on kiinnityttävä tukevasti valodiodeihin ja LED-moduuliin.

3.   TESTAUSOLOSUHTEET

3.1   Soveltaminen

3.1.1   Kaikki näytteet on testattava kohdan 4 mukaisesti.

3.1.2   LED-moduuleissa käytettävien valonlähteiden on oltava säännön nro 48 kohdassa 2.7.1 tarkoitettuja valodiodeja, varsinkin näkyvää säteilyä tuottavien elementtien osalta. Muunlaisia valonlähteitä ei sallita.

3.2   Käyttöedellytykset

3.2.1   LED-moduulien testaus

Kaikki näytteet on testattava tämän säännön liitteen 9 kohdassa 2.5 määritellyissä olosuhteissa. Ellei tässä liitteessä muuta määrätä, LED-moduulit on testattava valmistajan toimittaman AFS-järjestelmän sisällä.

3.2.2   Ympäristön lämpötila

Sähköisiä ja fotometrisia ominaisuuksia mitattaessa AFS-järjestelmää on käytettävä kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 ± 5 °C.

3.3   Vanhennus

Hakijan pyynnöstä LED-moduulia on käytettävä 15 tunnin ajan, minkä jälkeen se on jäähdytettävä ympäristön lämpötilaan ennen tässä säännössä määriteltyjen testien aloittamista.

4.   ERITYISVAATIMUKSET JA -TESTIT

4.1   Värintoisto

4.1.1   Punainen komponentti

Tämän säännön kohdassa 7 tarkoitettujen mittausten lisäksi

LED-moduulin tai LED-moduuleja sisältävän AFS-järjestelmän tuottaman valon punaisen komponentin on jännitteellä 50 V testattaessa oltava sellainen, että

Formula

jossa

| Ee(λ) (yksikkö: W) | on säteilyvoimakkuuden spektrijakauma |
| --- | --- |
| V(λ) (yksikkö: 1) | on spektrivalovoima |
| (λ) (yksikkö: nm) | on aallonpituus. |

Ee(λ) (yksikkö: W)

on säteilyvoimakkuuden spektrijakauma

V(λ) (yksikkö: 1)

on spektrivalovoima

(λ) (yksikkö: nm)

on aallonpituus.

Tämä arvo lasketaan yhden nanometrin välein.

4.2   UV-säteily

Vähän UV-säteilyä tuottavan LED-moduulin tuottaman UV-säteilyn on oltava sellaista, että

Formula

jossa

| | S(λ) (yksikkö: 1) on spektrinen painotuskerroin |
| --- | --- |

S(λ) (yksikkö: 1) on spektrinen painotuskerroin

| | km = 683 lm/W on säteilyn valotehon enimmäisarvo. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W on säteilyn valotehon enimmäisarvo.

(Muiden symbolien selitykset kohdassa 4.1.1.)

Tämä arvo lasketaan yhden nanometrin välein. UV-säteilyarvo painotetaan seuraavassa UV-taulukossa esitettyjen arvojen mukaisesti.

UV-taulukko

| Arvot ovat IRPA/INIRC-komission ohjeen ”Guidelines on limits of exposure to ultraviolet radiation” mukaiset. Aallonpituudet (nanometreinä) ovat edustavia. Muut arvot on interpoloitava. |
| --- |
| λ | S(λ) | | λ | S(λ) | | λ | S(λ) |
| 250 | 0,430 | | 305 | 0,060 | | 355 | 0,000 16 |
| 255 | 0,520 | | 310 | 0,015 | | 360 | 0,000 13 |
| 260 | 0,650 | | 315 | 0,003 | | 365 | 0,000 11 |
| 265 | 0,810 | | 320 | 0,001 | | 370 | 0,000 09 |
| 270 | 1,000 | | 325 | 0,000 50 | | 375 | 0,000 077 |
| 275 | 0,960 | | 330 | 0,000 41 | | 380 | 0,000 064 |
| 280 | 0,880 | | 335 | 0,000 34 | | 385 | 0,000 053 |
| 285 | 0,770 | | 340 | 0,000 28 | | 390 | 0,000 044 |
| 290 | 0,640 | | 345 | 0,000 24 | | 395 | 0,000 036 |
| 295 | 0,540 | | 350 | 0,000 20 | | 400 | 0,000 030 |
| 300 | 0,300 | | | | | | |

Arvot ovat IRPA/INIRC-komission ohjeen ”Guidelines on limits of exposure to ultraviolet radiation” mukaiset. Aallonpituudet (nanometreinä) ovat edustavia. Muut arvot on interpoloitava.

λ

S(λ)

λ

S(λ)

λ

S(λ)

250

0,430

305

0,060

355

0,000 16

255

0,520

310

0,015

360

0,000 13

260

0,650

315

0,003

365

0,000 11

265

0,810

320

0,001

370

0,000 09

270

1,000

325

0,000 50

375

0,000 077

275

0,960

330

0,000 41

380

0,000 064

280

0,880

335

0,000 34

385

0,000 053

285

0,770

340

0,000 28

390

0,000 044

290

0,640

345

0,000 24

395

0,000 036

295

0,540

350

0,000 20

400

0,000 030

300

0,300

4.3   Lämpöstabiilius

4.3.1   Valaistusvoimakkuus

4.3.1.1   Kunkin lähivaloluokan ja kaukovalon osalta on mitattava fotometriset ominaisuudet, kun valaisinyksikköjä on käytetty minuutin ajan. Mittauspisteet ovat seuraavat:

| Lähivalo | : | 25RR |
| --- | --- | --- |
| Kaukovalo | : | HV |

Lähivalo

:

25RR

Kaukovalo

:

HV

4.3.1.2   Kohdassa 4.3.1.1 mainittuja valaisinyksikköjä pidetään toiminnassa, kunnes fotometrinen stabiilius on saavutettu. Stabiilius katsotaan saavutetuksi, kun valovoiman vaihtelu kohdassa 4.3.1.1 mainituissa pisteissä on pienempi kuin 3 prosenttia minkä tahansa 15 minuutin pituisen jakson aikana. Kun fotometrinen stabiilius on saavutettu, suoritetaan kaikki fotometriset mittaukset ja määritetään fotometriset arvot kaikissa vaadituissa testipisteissä.

4.3.1.3   Lasketaan kohdassa 4.3.1.1 mainituissa pisteissä yhden minuutin toiminnan jälkeen mitattujen ja fotometrisen stabiiliuden saavuttamisen jälkeen mitattujen fotometristen arvojen suhde. Suhdetta sovelletaan sitten kaikkiin muihin testipisteisiin, jotta saadaan niiden fotometriset arvot yhden minuutin toiminnan jälkeen.

4.3.1.4   Yhden minuutin toiminnan jälkeen ja fotometrisen stabiiliuden saavuttamisen jälkeen määritettyjen valaistusarvojen on oltava soveltuvien fotometristen vaatimusten mukaisia.

4.3.2   Väri

Säteilevän valon värin on oltava vaaditulla värialueella sekä yhden minuutin toiminnan jälkeen että tämän liitteen kohdan 4.3.1.2 mukaisesti saavutetun fotometrisen stabiiliuden jälkeen mitattuna.

5.   PÄÄASIALLISEN LUOKAN C LÄHIVALOT (PERUSVALOT) TUOTTAVIEN LED-MODUULIEN NIMELLISVALOVIRTA MITATAAN SEURAAVASTI:

| 5.1 | LED-moduulien on vastattava konfiguraatioltaan tämän säännön kohdassa 2.2.2 määriteltyä teknistä kuvausta. Tutkimuslaitoksen on hakijan pyynnöstä poistettava (sekundaariset) optiset komponentit työkaluilla. Tämä menettely ja jäljempänä esitetyt mittausolosuhteet on kuvattava testausselosteessa. |
| --- | --- |

5.1

LED-moduulien on vastattava konfiguraatioltaan tämän säännön kohdassa 2.2.2 määriteltyä teknistä kuvausta. Tutkimuslaitoksen on hakijan pyynnöstä poistettava (sekundaariset) optiset komponentit työkaluilla. Tämä menettely ja jäljempänä esitetyt mittausolosuhteet on kuvattava testausselosteessa.

| 5.2 | Hakijan on toimitettava yksi kunkin tyypin moduuli ja tarvittaessa valonlähteen säätölaite sekä riittävät ohjeet.
  Sopiva lämpötilan hallintalaite (esim. jäähdytyslevy) voidaan toimittaa, jotta voidaan simuloida lämpöoloja, jotka ovat samanlaisia kuin vastaavassa ajovalaisinsovelluksessa.
  Ennen testiä LED-moduulia on vanhennettava vähintään seitsemänkymmentäkaksi tuntia samoissa olosuhteissa kuin vastaavassa ajovalaisinsovelluksessa.
  Jos käytetään kokoavaa pallopintaa, pallon vähimmäishalkaisija on yksi metri ja vähintään kymmenkertainen LED-moduulin suurimpaan mittaan verrattuna, sen mukaan kumpi näistä on suurempi. Valovirtamittaukset voidaan tehdä myös integroimalla käyttäen goniofotometriä. Ympäristön lämpötilaa, asettelua jne. koskevat CIE-julkaisun 84-1989 määräykset on otettava huomioon.
  LED-moduuli on pidettävä sytytettynä noin tunnin ajan suljetussa pallossa tai goniofotometrissä.
  Valovirta mitataan sen jälkeen, kun on saavutettu stabiilius tämän liitteen kohdassa 4.3.1.2 kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

5.2

Hakijan on toimitettava yksi kunkin tyypin moduuli ja tarvittaessa valonlähteen säätölaite sekä riittävät ohjeet.

Sopiva lämpötilan hallintalaite (esim. jäähdytyslevy) voidaan toimittaa, jotta voidaan simuloida lämpöoloja, jotka ovat samanlaisia kuin vastaavassa ajovalaisinsovelluksessa.

Ennen testiä LED-moduulia on vanhennettava vähintään seitsemänkymmentäkaksi tuntia samoissa olosuhteissa kuin vastaavassa ajovalaisinsovelluksessa.

Jos käytetään kokoavaa pallopintaa, pallon vähimmäishalkaisija on yksi metri ja vähintään kymmenkertainen LED-moduulin suurimpaan mittaan verrattuna, sen mukaan kumpi näistä on suurempi. Valovirtamittaukset voidaan tehdä myös integroimalla käyttäen goniofotometriä. Ympäristön lämpötilaa, asettelua jne. koskevat CIE-julkaisun 84-1989 määräykset on otettava huomioon.

LED-moduuli on pidettävä sytytettynä noin tunnin ajan suljetussa pallossa tai goniofotometrissä.

Valovirta mitataan sen jälkeen, kun on saavutettu stabiilius tämän liitteen kohdassa 4.3.1.2 kuvatulla tavalla.

---