# Jurnalul Oficial L 55/2019

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 55 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6225 februarie 2019 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 55

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6225 februarie 2019

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2019/320 al Comisiei din 12 decembrie 2018 de completare a Directivei 2014/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește aplicarea cerințelor esențiale menționate la articolul 3 alineatul (3) litera (g) din directiva respectivă, cu scopul de a asigura localizarea apelantului în cazul comunicărilor de urgență efectuate de pe dispozitive mobile | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/321 al Comisiei din 18 februarie 2019 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/1232 | 4 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2019/322 a Băncii Centrale Europene din 31 ianuarie 2019 privind delegarea competenței de a adopta decizii privind prerogativele de supraveghere acordate în temeiul dreptului național (BCE/2019/4) | 7 |
| | * | Decizia (UE) 2019/323 a Băncii Centrale Europene din 12 februarie 2019 privind desemnarea șefilor de unități operative pentru adoptarea deciziilor delegate privind prerogativele de supraveghere acordate în temeiul dreptului intern (BCE/2019/5) | 16 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2019/320 al Comisiei din 12 decembrie 2018 de completare a Directivei 2014/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește aplicarea cerințelor esențiale menționate la articolul 3 alineatul (3) litera (g) din directiva respectivă, cu scopul de a asigura localizarea apelantului în cazul comunicărilor de urgență efectuate de pe dispozitive mobile

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/321 al Comisiei din 18 februarie 2019 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/1232

4

DECIZII

*

Decizia (UE) 2019/322 a Băncii Centrale Europene din 31 ianuarie 2019 privind delegarea competenței de a adopta decizii privind prerogativele de supraveghere acordate în temeiul dreptului național (BCE/2019/4)

7

*

Decizia (UE) 2019/323 a Băncii Centrale Europene din 12 februarie 2019 privind desemnarea șefilor de unități operative pentru adoptarea deciziilor delegate privind prerogativele de supraveghere acordate în temeiul dreptului intern (BCE/2019/5)

16

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 25.2.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 55/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2019/320 AL COMISIEI

din 12 decembrie 2018

de completare a Directivei 2014/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește aplicarea cerințelor esențiale menționate la articolul 3 alineatul (3) litera (g) din directiva respectivă, cu scopul de a asigura localizarea apelantului în cazul comunicărilor de urgență efectuate de pe dispozitive mobile

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio și de abrogare a Directivei 1999/5/CE (1), în special articolul 3 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | După cum se menționează în considerentul 14 din Directiva 2014/53/UE, echipamentele radio pot avea un rol esențial în asigurarea accesului la serviciile de urgență și, prin urmare, ar trebui, în cazurile corespunzătoare, să fie concepute astfel încât să dispună de caracteristicile necesare pentru a avea acces la serviciile respective. |
| --- | --- |

(1)

După cum se menționează în considerentul 14 din Directiva 2014/53/UE, echipamentele radio pot avea un rol esențial în asigurarea accesului la serviciile de urgență și, prin urmare, ar trebui, în cazurile corespunzătoare, să fie concepute astfel încât să dispună de caracteristicile necesare pentru a avea acces la serviciile respective.

| (2) | Sistemul instituit în cadrul programului Galileo în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1285/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2) este un sistem global de navigație prin satelit („GNSS”) deținut și controlat în totalitate de Uniune, care asigură un serviciu de poziționare extrem de precis sub control civil. Sistemul Galileo poate fi utilizat în combinație cu alte GNSS. |
| --- | --- |

(2)

Sistemul instituit în cadrul programului Galileo în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1285/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2) este un sistem global de navigație prin satelit („GNSS”) deținut și controlat în totalitate de Uniune, care asigură un serviciu de poziționare extrem de precis sub control civil. Sistemul Galileo poate fi utilizat în combinație cu alte GNSS.

| (3) | Strategia spațială pentru Europa (3), adoptată în 2016, anunță măsuri prin care se introduce utilizarea serviciilor de poziționare și de navigație Galileo pe telefoanele mobile. |
| --- | --- |

(3)

Strategia spațială pentru Europa (3), adoptată în 2016, anunță măsuri prin care se introduce utilizarea serviciilor de poziționare și de navigație Galileo pe telefoanele mobile.

| (4) | În concluziile sale din 5 decembrie 2017 (4), Consiliul sprijină dezvoltarea unei piețe puternice în aval pentru aplicațiile și serviciile bazate pe date spațiale și subliniază că ar trebui luate măsuri adecvate, inclusiv de reglementare, acolo unde este cazul, pentru a se obține compatibilitatea deplină a dispozitivelor vândute în Uniune cu sistemul Galileo și pentru a se încuraja utilizarea dispozitivelor compatibile cu Galileo pe piața mondială. |
| --- | --- |

(4)

În concluziile sale din 5 decembrie 2017 (4), Consiliul sprijină dezvoltarea unei piețe puternice în aval pentru aplicațiile și serviciile bazate pe date spațiale și subliniază că ar trebui luate măsuri adecvate, inclusiv de reglementare, acolo unde este cazul, pentru a se obține compatibilitatea deplină a dispozitivelor vândute în Uniune cu sistemul Galileo și pentru a se încuraja utilizarea dispozitivelor compatibile cu Galileo pe piața mondială.

| (5) | Directiva 2002/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) prevede utilizarea numărului european unic pentru apeluri de urgență („112”) în întreaga Uniune și obligă statele membre să se asigure că întreprinderile care furnizează utilizatorilor finali un serviciu de comunicații electronice pentru apelurile inițiate către un număr sau mai multe numere din planul național de numerotare pun informațiile privind localizarea apelantului la dispoziția autorităților care gestionează apelurile de urgență cel puțin către numărul european unic pentru apeluri de urgență „112”. |
| --- | --- |

(5)

Directiva 2002/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) prevede utilizarea numărului european unic pentru apeluri de urgență („112”) în întreaga Uniune și obligă statele membre să se asigure că întreprinderile care furnizează utilizatorilor finali un serviciu de comunicații electronice pentru apelurile inițiate către un număr sau mai multe numere din planul național de numerotare pun informațiile privind localizarea apelantului la dispoziția autorităților care gestionează apelurile de urgență cel puțin către numărul european unic pentru apeluri de urgență „112”.

| (6) | Telefoanele mobile care pot fi ținute în mână și care au capacități informatice avansate („dispozitive mobile”) reprezintă categoria de echipamente radio de telecomunicații cel mai des utilizată în Uniune pentru apelarea numărului european unic pentru apeluri de urgență „112”. |
| --- | --- |

(6)

Telefoanele mobile care pot fi ținute în mână și care au capacități informatice avansate („dispozitive mobile”) reprezintă categoria de echipamente radio de telecomunicații cel mai des utilizată în Uniune pentru apelarea numărului european unic pentru apeluri de urgență „112”.

| (7) | Nivelul de precizie în ceea ce privește amplasarea echipamentelor radio care accesează serviciile de urgență joacă un rol esențial în asigurarea eficacității accesului necesar la aceste servicii. În prezent, locația apelantului în cazul comunicațiilor de urgență de pe dispozitivele mobile este stabilită folosind informația cell-ID bazată pe aria de acoperire a turnului de telefonie mobilă care deservește dispozitivul mobil. Aria de acoperire a unui turn de telefonie mobilă variază între 100 m și câțiva kilometri. În anumite cazuri, în special în munți, în orașe și în clădirile mari acest lucru poate duce la erori semnificative în localizarea apelanților la serviciile de urgență. |
| --- | --- |

(7)

Nivelul de precizie în ceea ce privește amplasarea echipamentelor radio care accesează serviciile de urgență joacă un rol esențial în asigurarea eficacității accesului necesar la aceste servicii. În prezent, locația apelantului în cazul comunicațiilor de urgență de pe dispozitivele mobile este stabilită folosind informația cell-ID bazată pe aria de acoperire a turnului de telefonie mobilă care deservește dispozitivul mobil. Aria de acoperire a unui turn de telefonie mobilă variază între 100 m și câțiva kilometri. În anumite cazuri, în special în munți, în orașe și în clădirile mari acest lucru poate duce la erori semnificative în localizarea apelanților la serviciile de urgență.

| (8) | Identificarea locației apelantului bazată pe informațiile cell-ID completate cu informații Wi-Fi și GNSS permite o localizare mult mai exactă a apelantului, iar intervențiile de salvare pot fi astfel mai rapide și mai eficiente, optimizându-se resursele. |
| --- | --- |

(8)

Identificarea locației apelantului bazată pe informațiile cell-ID completate cu informații Wi-Fi și GNSS permite o localizare mult mai exactă a apelantului, iar intervențiile de salvare pot fi astfel mai rapide și mai eficiente, optimizându-se resursele.

| (9) | Soluțiile de localizare a apelantului bazate pe poziționarea GNSS au fost deja introduse în opt state membre și în anumite țări terțe. |
| --- | --- |

(9)

Soluțiile de localizare a apelantului bazate pe poziționarea GNSS au fost deja introduse în opt state membre și în anumite țări terțe.

| (10) | În ceea ce privește sistemele eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculelor, Regulamentul (UE) 2015/758 al Parlamentului European și al Consiliului (6) prevede deja că receptoarele sistemelor respective trebuie să fie compatibile cu serviciile de poziționare furnizate de sistemele Galileo și EGNOS. |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește sistemele eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculelor, Regulamentul (UE) 2015/758 al Parlamentului European și al Consiliului (6) prevede deja că receptoarele sistemelor respective trebuie să fie compatibile cu serviciile de poziționare furnizate de sistemele Galileo și EGNOS.

| (11) | Din motivele expuse, dispozitivele mobile ar trebui să se încadreze, de asemenea, în categoria echipamentelor radio care sunt compatibile cu anumite caracteristici care asigură accesul la serviciile de urgență menționate la articolul 3 alineatul (3) litera (g) din Directiva 2014/53/UE. Dispozitivele mobile noi ar trebui să aibă capacitatea de a oferi acces la informațiile de localizare Wi-Fi și GNSS în comunicațiile de urgență, iar funcția de poziționare a locației ar trebui să fie compatibilă cu serviciile furnizate de programul Galileo și să funcționeze corelat cu acestea. |
| --- | --- |

(11)

Din motivele expuse, dispozitivele mobile ar trebui să se încadreze, de asemenea, în categoria echipamentelor radio care sunt compatibile cu anumite caracteristici care asigură accesul la serviciile de urgență menționate la articolul 3 alineatul (3) litera (g) din Directiva 2014/53/UE. Dispozitivele mobile noi ar trebui să aibă capacitatea de a oferi acces la informațiile de localizare Wi-Fi și GNSS în comunicațiile de urgență, iar funcția de poziționare a locației ar trebui să fie compatibilă cu serviciile furnizate de programul Galileo și să funcționeze corelat cu acestea.

| (12) | Directiva 2014/53/UE se limitează la formularea cerințelor esențiale. Pentru a facilita evaluarea conformității cu aceste cerințe, directiva prevede o prezumție de conformitate pentru echipamentele radio care respectă standardele armonizate voluntare adoptate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (7) în scopul formulării specificațiilor tehnice detaliate ale cerințelor respective. |
| --- | --- |

(12)

Directiva 2014/53/UE se limitează la formularea cerințelor esențiale. Pentru a facilita evaluarea conformității cu aceste cerințe, directiva prevede o prezumție de conformitate pentru echipamentele radio care respectă standardele armonizate voluntare adoptate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (7) în scopul formulării specificațiilor tehnice detaliate ale cerințelor respective.

| (13) | Comitetul European pentru Standardizare în Electrotehnică (Cenelec) și Institutul European de Standardizare în Telecomunicații (ETSI) au fost invitate să elaboreze, în sprijinul punerii în aplicare a articolului 3 din Directiva 2014/53/UE, standarde armonizate pentru echipamentele radio (M/536) (8). |
| --- | --- |

(13)

Comitetul European pentru Standardizare în Electrotehnică (Cenelec) și Institutul European de Standardizare în Telecomunicații (ETSI) au fost invitate să elaboreze, în sprijinul punerii în aplicare a articolului 3 din Directiva 2014/53/UE, standarde armonizate pentru echipamentele radio (M/536) (8).

| (14) | Operatorilor economici ar trebui să li se acorde o perioadă de timp suficientă pentru a efectua adaptările necesare la dispozitivele mobile pe care intenționează să le introducă pe piață. Nicio dispoziție din prezentul regulament nu ar trebui interpretată ca împiedicând operatorii economici să se conformeze de la data intrării în vigoare. |
| --- | --- |

(14)

Operatorilor economici ar trebui să li se acorde o perioadă de timp suficientă pentru a efectua adaptările necesare la dispozitivele mobile pe care intenționează să le introducă pe piață. Nicio dispoziție din prezentul regulament nu ar trebui interpretată ca împiedicând operatorii economici să se conformeze de la data intrării în vigoare.

| (15) | Comisia a organizat consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, în timpul lucrărilor pregătitoare ale măsurilor prevăzute în prezentul regulament și a consultat Grupul de experți pentru politica spațială în cadrul reuniunilor sale din 14 noiembrie 2017 și 14 martie 2018, |
| --- | --- |

(15)

Comisia a organizat consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, în timpul lucrărilor pregătitoare ale măsurilor prevăzute în prezentul regulament și a consultat Grupul de experți pentru politica spațială în cadrul reuniunilor sale din 14 noiembrie 2017 și 14 martie 2018,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Cerințele esențiale prevăzute la articolul 3 alineatul (3) litera (g) din Directiva 2014/53/UE se aplică telefoanelor mobile care pot fi ținute în mână, cu funcții similare cu cele ale unui computer din punct de vedere al capacității de tratare și stocare a datelor.

(2)   Respectarea dispozițiilor de la alineatul (1) se va asigura prin soluții tehnice pentru recepționarea și prelucrarea datelor Wi-Fi și a datelor de la sistemele globale de navigație prin satelit compatibile și interoperabile cel puțin cu sistemul Galileo la care se face referire în Regulamentul (UE) nr. 1285/2013, precum și pentru punerea la dispoziție a datelor respective pentru a fi transmise în cadrul comunicațiilor în situații de urgență.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 17 martie 2022.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 153, 22.5.2014, p. 62.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind punerea în aplicare și exploatarea sistemelor europene de radionavigație prin satelit și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 876/2002 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 1).

2

(3)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O strategie spațială pentru Europa [COM (2016) 705 final].

3

(4)  Concluziile Consiliului din 5 decembrie 2017 privind „Evaluarea la jumătatea perioadei a programelor Galileo și EGNOS și a performanțelor Agenției GNSS European”, 15435/17.

4

(5)  Directiva 2002/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile electronice de comunicații (directiva privind serviciul universal) (JO L 108, 24.4.2002, p. 51).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2015/758 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind cerințele de omologare de tip pentru instalarea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 la bordul vehiculelor și de modificare a Directivei 2007/46/CE (JO L 123, 19.5.2015, p. 77).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 316, 14.11.2012, p. 12).

7

(8)  Decizia de punere în aplicare a Comisiei C(2015) 5376 final din 4 august 2015 privind o solicitare de standardizare înaintată Comitetului European pentru Standardizare în Electrotehnică și Institutului European de Standardizare în Telecomunicații în ceea ce privește echipamentele radio în sprijinul Directivei 2014/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului.

8

---

| 25.2.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 55/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 55/4

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/321 AL COMISIEI

din 18 februarie 2019

privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/1232

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (1), în special articolul 57 alineatul (4) și articolul 58 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Pentru a se asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate („NC”) anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 (2) al Consiliului, este necesară adoptarea unor dispoziții privind clasificarea anumitor mărfuri. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a se asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate („NC”) anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 (2) al Consiliului, este necesară adoptarea unor dispoziții privind clasificarea anumitor mărfuri.

| (2) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1232 al Comisiei (3), un articol realizat din fontă cu grafit sferoidal (fontă ductilă, EN-GJS-500-7) a fost clasificat la codul NC 7325 99 10 drept alte articole turnate din fontă maleabilă. |
| --- | --- |

(2)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1232 al Comisiei (3), un articol realizat din fontă cu grafit sferoidal (fontă ductilă, EN-GJS-500-7) a fost clasificat la codul NC 7325 99 10 drept alte articole turnate din fontă maleabilă.

| (3) | Clasificarea în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1232 s-a bazat pe notele explicative la Nomenclatura combinată de la codul NC 7307 19 10, care au definit fonta maleabilă și, potrivit notelor respective, termenul „maleabil” include și fonta cu grafit sferoidal. |
| --- | --- |

(3)

Clasificarea în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1232 s-a bazat pe notele explicative la Nomenclatura combinată de la codul NC 7307 19 10, care au definit fonta maleabilă și, potrivit notelor respective, termenul „maleabil” include și fonta cu grafit sferoidal.

| (4) | În cauzele conexate C-397/17 și C-398/17, Profit Europe (4), Curtea de Justiție a hotărât că accesoriile de țevărie turnate din fontă cu grafit sferoidal trebuie clasificate la subpoziția 7307 19 90. |
| --- | --- |

(4)

În cauzele conexate C-397/17 și C-398/17, Profit Europe (4), Curtea de Justiție a hotărât că accesoriile de țevărie turnate din fontă cu grafit sferoidal trebuie clasificate la subpoziția 7307 19 90.

| (5) | Curtea de Justiție și-a întemeiat decizia pe constatarea că fonta cu grafit sferoidal și fonta maleabilă diferă în termeni de compoziție și metodă de producție și, chiar dacă fonta cu grafit sferoidal prezintă caracteristici similare cu cele ale fontei maleabile (EN-GJM), aceasta constituie o categorie separată în clasificarea fontei (EN-GJS). |
| --- | --- |

(5)

Curtea de Justiție și-a întemeiat decizia pe constatarea că fonta cu grafit sferoidal și fonta maleabilă diferă în termeni de compoziție și metodă de producție și, chiar dacă fonta cu grafit sferoidal prezintă caracteristici similare cu cele ale fontei maleabile (EN-GJM), aceasta constituie o categorie separată în clasificarea fontei (EN-GJS).

| (6) | Curtea de Justiție a concluzionat că, în această privință, notele explicative menționate, atât timp cât prevăd că „termenul «maleabil» include fonta cu grafit sferoidal”, au ca efect extinderea noțiunii de „fontă maleabilă” la altă categorie de fontă și, prin urmare, trebuie să nu fie luate în considerare. |
| --- | --- |

(6)

Curtea de Justiție a concluzionat că, în această privință, notele explicative menționate, atât timp cât prevăd că „termenul «maleabil» include fonta cu grafit sferoidal”, au ca efect extinderea noțiunii de „fontă maleabilă” la altă categorie de fontă și, prin urmare, trebuie să nu fie luate în considerare.

| (7) | Hotărârea Curții de Justiție se aplică prin analogie produsului reglementat de Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1232, deoarece produsul respectiv corespunde standardului EN-GJS-500-7, iar clasificarea sa ca articol din fontă maleabilă s-a bazat pe textul notelor explicative la Nomenclatura combinată de la codul NC 7307 19 10 în privința cărora Curtea de Justiție a constatat că modifică domeniul de aplicare al subpoziției NC 7307 19 10. |
| --- | --- |

(7)

Hotărârea Curții de Justiție se aplică prin analogie produsului reglementat de Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1232, deoarece produsul respectiv corespunde standardului EN-GJS-500-7, iar clasificarea sa ca articol din fontă maleabilă s-a bazat pe textul notelor explicative la Nomenclatura combinată de la codul NC 7307 19 10 în privința cărora Curtea de Justiție a constatat că modifică domeniul de aplicare al subpoziției NC 7307 19 10.

| (8) | Prin urmare, clasificarea articolului care intră sub incidența Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/1232 nu este în conformitate cu constatările Curții de Justiție în hotărârea pronunțată în cauzele conexate C-397/17 și C-398/17. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, clasificarea articolului care intră sub incidența Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/1232 nu este în conformitate cu constatările Curții de Justiție în hotărârea pronunțată în cauzele conexate C-397/17 și C-398/17.

| (9) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1232 ar trebui abrogat și înlocuit. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1232 ar trebui abrogat și înlocuit.

| (10) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Mărfurile descrise în coloana (1) a tabelului din anexă se clasifică în Nomenclatura combinată la codul NC indicat în coloana (2) a tabelului menționat anterior.

Articolul 2

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1232 se abrogă.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 februarie 2019.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Stephen QUEST

Director general

Direcția Generală Impozitare și Uniune Vamală

---

(1)  
  JO L 269, 10.10.2013, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1232 al Comisiei din 3 iulie 2017 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată (JO L 177, 8.7.2017, p. 23).

3

(4)  Hotărârea din 12 iulie 2018, Profit Europe, C-397/17 și C 398/17, EU:C:2018:564.

4

---

ANEXĂ

| Descrierea mărfurilor | Clasificare
  (cod NC) | Motive |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Un articol circular cu un diametru de aproximativ 500 mm și o greutate de aproximativ 23 kg Acesta este realizat din fontă cu grafit sferoidal (fontă ductilă, EN-GJS-500-7). Articolul este vopsit cu bitum negru pentru protecție anticoroziune.
  Articolul este certificat în conformitate cu standardul EN 124 (capace pentru guri de vizitare și grătare pentru rigole pentru zonele de circulație a vehiculelor și a pietonilor) și este utilizat drept capac de canal (de exemplu, pentru canalizări pluviale).
  A se vedea imaginea (1). | 7325 99 90 | Clasificarea se stabilește pe baza regulilor generale 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, precum și pe baza textului codurilor NC 7325 , 7325 99 și 7325 99 90 .
  Clasificarea articolului la codul NC 7325 10 00 drept alte articole turnate din fontă nemaleabilă este exclusă, întrucât fonta nemaleabilă nu este deformabilă la o tensiune de comprimare, în timp ce fonta cu grafit sferoidal se poate deforma dacă este supusă unei presiuni de tracțiune și, de asemenea, unei tensiuni de comprimare, într-o anumită măsură. Prin urmare, fonta cu grafit sferoidal ca atare nu poate fi considerată fontă nemaleabilă (a se vedea, prin analogie, hotărârea din 12 iulie 2018, Profit Europe, cauzele conexate C-397/17 și C-398/17, EU:C:2018:564).
  Clasificarea articolului la codul NC 7325 99 10 drept alte articole turnate din fontă maleabilă este, de asemenea, exclusă, întrucât fonta cu grafit sferoidal și fonta maleabilă diferă în termeni de compoziție și metodă de producție. Chiar dacă fonta cu grafit sferoidal prezintă caracteristici similare cu cele ale fontei maleabile (EN-GJM), ea face parte dintr-o categorie separată (EN-GJS) (a se vedea, prin analogie, hotărârea din 12 iulie 2018, Profit Europe, cauzele conexate C-397/17 și C-398/17).
  Articolul trebuie clasificat așadar la codul NC 7325 99 90 , drept „alte articole turnate din fontă”. |

Descrierea mărfurilor

Clasificare

(cod NC)

Motive

(1)

(2)

(3)

Un articol circular cu un diametru de aproximativ 500 mm și o greutate de aproximativ 23 kg Acesta este realizat din fontă cu grafit sferoidal (fontă ductilă, EN-GJS-500-7). Articolul este vopsit cu bitum negru pentru protecție anticoroziune.

Articolul este certificat în conformitate cu standardul EN 124 (capace pentru guri de vizitare și grătare pentru rigole pentru zonele de circulație a vehiculelor și a pietonilor) și este utilizat drept capac de canal (de exemplu, pentru canalizări pluviale).

A se vedea imaginea (1).

7325 99 90

Clasificarea se stabilește pe baza regulilor generale 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, precum și pe baza textului codurilor NC 7325 , 7325 99 și 7325 99 90 .

Clasificarea articolului la codul NC 7325 10 00 drept alte articole turnate din fontă nemaleabilă este exclusă, întrucât fonta nemaleabilă nu este deformabilă la o tensiune de comprimare, în timp ce fonta cu grafit sferoidal se poate deforma dacă este supusă unei presiuni de tracțiune și, de asemenea, unei tensiuni de comprimare, într-o anumită măsură. Prin urmare, fonta cu grafit sferoidal ca atare nu poate fi considerată fontă nemaleabilă (a se vedea, prin analogie, hotărârea din 12 iulie 2018, Profit Europe, cauzele conexate C-397/17 și C-398/17, EU:C:2018:564).

Clasificarea articolului la codul NC 7325 99 10 drept alte articole turnate din fontă maleabilă este, de asemenea, exclusă, întrucât fonta cu grafit sferoidal și fonta maleabilă diferă în termeni de compoziție și metodă de producție. Chiar dacă fonta cu grafit sferoidal prezintă caracteristici similare cu cele ale fontei maleabile (EN-GJM), ea face parte dintr-o categorie separată (EN-GJS) (a se vedea, prin analogie, hotărârea din 12 iulie 2018, Profit Europe, cauzele conexate C-397/17 și C-398/17).

Articolul trebuie clasificat așadar la codul NC 7325 99 90 , drept „alte articole turnate din fontă”.

---

(1)  Imaginea are caracter pur informativ.

---

DECIZII

| 25.2.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 55/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 55/7

---

DECIZIA (UE) 2019/322 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 31 ianuarie 2019

privind delegarea competenței de a adopta decizii privind prerogativele de supraveghere acordate în temeiul dreptului național (BCE/2019/4)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului din 15 octombrie 2013 de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (1), în special articolul 4 alineatul (1) literele (d) și (e), articolul 4 alineatul (3) și articolul 9 alineatul (1),

având în vedere Decizia (UE) 2017/933 a Băncii Centrale Europene din 16 noiembrie 2016 privind cadrul general de delegare a competențelor decizionale pentru instrumentele juridice referitoare la atribuțiile de supraveghere (BCE/2016/40) (2), în special articolul 4,

întrucât:

| (1) | În cadrul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, Banca Centrală Europeană (BCE) îndeplinește atribuția exclusivă de a supraveghea instituțiile de credit pentru a asigura aplicarea consecventă a standardelor de supraveghere, pentru a promova stabilitatea financiară și pentru a asigura condiții de concurență echitabile. |
| --- | --- |

(1)

În cadrul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, Banca Centrală Europeană (BCE) îndeplinește atribuția exclusivă de a supraveghea instituțiile de credit pentru a asigura aplicarea consecventă a standardelor de supraveghere, pentru a promova stabilitatea financiară și pentru a asigura condiții de concurență echitabile.

| (2) | Articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 prevede că BCE trebuie să aplice integral dreptul relevant al Uniunii și, în cazul în care acesta cuprinde directive, legislația națională care transpune respectivele directive. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 prevede că BCE trebuie să aplice integral dreptul relevant al Uniunii și, în cazul în care acesta cuprinde directive, legislația națională care transpune respectivele directive.

| (3) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, în scopul îndeplinirii atribuțiilor care îi sunt conferite, BCE are prerogativele și obligațiile prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, precum și prerogativele și obligațiile deținute de autoritățile competente în temeiul dreptului relevant al Uniunii. Competența BCE se extinde asupra exercitării prerogativelor de supraveghere acordate în temeiul dreptului național care nu sunt în mod explicit prevăzute de dreptul Uniunii, în măsura în care astfel de prerogative se înscriu în atribuțiile BCE în temeiul articolului 4 al Regulamentului (UE) nr. 1024/2013 și stau la baza unei funcții de supraveghere. BCE, în calitate de autoritate competentă, are obligația să adopte un număr considerabil de decizii privind prerogativele de supraveghere acordate în temeiul dreptului național în fiecare an. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, în scopul îndeplinirii atribuțiilor care îi sunt conferite, BCE are prerogativele și obligațiile prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, precum și prerogativele și obligațiile deținute de autoritățile competente în temeiul dreptului relevant al Uniunii. Competența BCE se extinde asupra exercitării prerogativelor de supraveghere acordate în temeiul dreptului național care nu sunt în mod explicit prevăzute de dreptul Uniunii, în măsura în care astfel de prerogative se înscriu în atribuțiile BCE în temeiul articolului 4 al Regulamentului (UE) nr. 1024/2013 și stau la baza unei funcții de supraveghere. BCE, în calitate de autoritate competentă, are obligația să adopte un număr considerabil de decizii privind prerogativele de supraveghere acordate în temeiul dreptului național în fiecare an.

| (4) | Pentru facilitarea procesului decizional, este necesară o decizie de delegare în legătură cu adoptarea acestor decizii. Curtea de Justiție a Uniunii Europene a recunoscut delegarea de competențe drept necesară pentru a permite îndeplinirea atribuțiilor de către o instituție care are obligația să adopte un număr considerabil de decizii. În mod similar, aceasta a recunoscut că nevoia de a asigura posibilitatea de funcționare a organelor de decizie reprezintă un principiu inerent în toate sistemele instituționale (3). |
| --- | --- |

(4)

Pentru facilitarea procesului decizional, este necesară o decizie de delegare în legătură cu adoptarea acestor decizii. Curtea de Justiție a Uniunii Europene a recunoscut delegarea de competențe drept necesară pentru a permite îndeplinirea atribuțiilor de către o instituție care are obligația să adopte un număr considerabil de decizii. În mod similar, aceasta a recunoscut că nevoia de a asigura posibilitatea de funcționare a organelor de decizie reprezintă un principiu inerent în toate sistemele instituționale (3).

| (5) | Delegarea competențelor decizionale ar trebui să fie limitată și proporțională, iar domeniul de aplicare al delegării ar trebui definit în mod clar. |
| --- | --- |

(5)

Delegarea competențelor decizionale ar trebui să fie limitată și proporțională, iar domeniul de aplicare al delegării ar trebui definit în mod clar.

| (6) | Decizia (UE) 2017/933 (BCE/2016/40) stabilește procedura care trebuie urmată în vederea adoptării deciziilor de delegare în materie de supraveghere și persoanele cărora li se pot delega competențele decizionale. Această decizie nu afectează exercitarea de către BCE a atribuțiilor sale de supraveghere și nu aduce atingere competenței Consiliului de supraveghere de a propune proiecte complete de decizii Consiliului guvernatorilor. |
| --- | --- |

(6)

Decizia (UE) 2017/933 (BCE/2016/40) stabilește procedura care trebuie urmată în vederea adoptării deciziilor de delegare în materie de supraveghere și persoanele cărora li se pot delega competențele decizionale. Această decizie nu afectează exercitarea de către BCE a atribuțiilor sale de supraveghere și nu aduce atingere competenței Consiliului de supraveghere de a propune proiecte complete de decizii Consiliului guvernatorilor.

| (7) | În cazul în care criteriile pentru adoptarea unei decizii delegate, astfel cum sunt stabilite în prezenta decizie, nu sunt îndeplinite, deciziile ar trebui adoptate în conformitate cu procedura aplicabilă în cazul absenței unei obiecții, prevăzută la articolul 26 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 și detaliată la articolul 13g din Decizia BCE/2004/2 (4). În plus, procedura aplicabilă în cazul absenței unei obiecții ar trebui utilizată, de asemenea, dacă șefii de unități operative au îndoieli referitoare la îndeplinirea criteriilor de evaluare pentru deciziile bazate pe prerogativele naționale din cauza complexității evaluării. |
| --- | --- |

(7)

În cazul în care criteriile pentru adoptarea unei decizii delegate, astfel cum sunt stabilite în prezenta decizie, nu sunt îndeplinite, deciziile ar trebui adoptate în conformitate cu procedura aplicabilă în cazul absenței unei obiecții, prevăzută la articolul 26 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 și detaliată la articolul 13g din Decizia BCE/2004/2 (4). În plus, procedura aplicabilă în cazul absenței unei obiecții ar trebui utilizată, de asemenea, dacă șefii de unități operative au îndoieli referitoare la îndeplinirea criteriilor de evaluare pentru deciziile bazate pe prerogativele naționale din cauza complexității evaluării.

| (8) | Deciziile BCE în materie de supraveghere pot face obiectul unui control administrativ în conformitate cu articolul 24 din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 și astfel cum se detaliază în Decizia BCE/2014/16 (5). În cazul unui astfel de control administrativ, Consiliul de supraveghere ar trebui să țină seama de avizul comitetului administrativ de control și să transmită spre adoptare Consiliului guvernatorilor un nou proiect de decizie în conformitate cu procedura aplicabilă în cazul absenței unei obiecții, |
| --- | --- |

(8)

Deciziile BCE în materie de supraveghere pot face obiectul unui control administrativ în conformitate cu articolul 24 din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 și astfel cum se detaliază în Decizia BCE/2014/16 (5). În cazul unui astfel de control administrativ, Consiliul de supraveghere ar trebui să țină seama de avizul comitetului administrativ de control și să transmită spre adoptare Consiliului guvernatorilor un nou proiect de decizie în conformitate cu procedura aplicabilă în cazul absenței unei obiecții,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „decizii bazate pe prerogativele naționale” înseamnă deciziile luate de BCE în exercitarea prerogativelor sale de supraveghere acordate în temeiul dreptului național care nu sunt în mod explicit prevăzute de dreptul Uniunii; |
| --- | --- |

1.

„decizii bazate pe prerogativele naționale” înseamnă deciziile luate de BCE în exercitarea prerogativelor sale de supraveghere acordate în temeiul dreptului național care nu sunt în mod explicit prevăzute de dreptul Uniunii;

| 2. | „achiziție a unei participații” înseamnă achiziția unei participații directe sau indirecte sau a unor drepturi de vot în cadrul unei alte entități, inclusiv ca urmare a înființării unei noi entități, alta decât achiziția unei participații calificate în sensul articolului 22 din Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6); |
| --- | --- |

2.

„achiziție a unei participații” înseamnă achiziția unei participații directe sau indirecte sau a unor drepturi de vot în cadrul unei alte entități, inclusiv ca urmare a înființării unei noi entități, alta decât achiziția unei participații calificate în sensul articolului 22 din Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6);

6

| 3. | „fuziune” înseamnă (a) o operațiune prin care una sau mai multe societăți, în momentul și ca efect al dizolvării cu sau fără lichidare, își transferă totalitatea activelor și pasivelor către o societate existentă sau nou-înființată în schimbul emiterii către acționarii lor a unor titluri de valoare sau acțiuni reprezentând capitalul societății existente sau nou-înființate, sau (b) orice tranzacție care constituie fuziune în temeiul dreptului național relevant; |
| --- | --- |

3.

„fuziune” înseamnă (a) o operațiune prin care una sau mai multe societăți, în momentul și ca efect al dizolvării cu sau fără lichidare, își transferă totalitatea activelor și pasivelor către o societate existentă sau nou-înființată în schimbul emiterii către acționarii lor a unor titluri de valoare sau acțiuni reprezentând capitalul societății existente sau nou-înființate, sau (b) orice tranzacție care constituie fuziune în temeiul dreptului național relevant;

| 4. | „scindare” înseamnă (a) o operațiune prin care una sau mai multe societăți își divizează o parte din active și din pasive și înființează o nouă societate care deține aceste active și pasive, sau (b) orice tranzacție care constituie scindare în temeiul dreptului național relevant; |
| --- | --- |

4.

„scindare” înseamnă (a) o operațiune prin care una sau mai multe societăți își divizează o parte din active și din pasive și înființează o nouă societate care deține aceste active și pasive, sau (b) orice tranzacție care constituie scindare în temeiul dreptului național relevant;

| 5. | „țară terță sau teritoriu terț” înseamnă o țară sau un teritoriu din afara Spațiului Economic European; |
| --- | --- |

5.

„țară terță sau teritoriu terț” înseamnă o țară sau un teritoriu din afara Spațiului Economic European;

| 6. | „parte afiliată” înseamnă o persoană fizică afiliată unei instituții de credit ori un membru apropiat al familiei persoanei respective sau o persoană juridică afiliată unei instituții de credit, în conformitate cu dreptul național relevant; |
| --- | --- |

6.

„parte afiliată” înseamnă o persoană fizică afiliată unei instituții de credit ori un membru apropiat al familiei persoanei respective sau o persoană juridică afiliată unei instituții de credit, în conformitate cu dreptul național relevant;

| 7. | „decizie PSE” înseamnă decizia adoptată de BCE în temeiul articolului 16 din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 în urma procesului anual de supraveghere și evaluare în sensul articolului 97 din Directiva 2013/36/UE; |
| --- | --- |

7.

„decizie PSE” înseamnă decizia adoptată de BCE în temeiul articolului 16 din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 în urma procesului anual de supraveghere și evaluare în sensul articolului 97 din Directiva 2013/36/UE;

| 8. | „indicator de acoperire a necesarului de lichiditate” (liquidity coverage ratio – LCR) înseamnă indicatorul definit la articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/61 al Comisiei (7); |
| --- | --- |

8.

„indicator de acoperire a necesarului de lichiditate” (liquidity coverage ratio – LCR) înseamnă indicatorul definit la articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/61 al Comisiei (7);

liquidity coverage ratio

7

| 9. | „standarde de supraveghere și de reglementare echivalente” sunt cerințe sau mecanisme de supraveghere și de reglementare aplicate de o țară terță sau de un teritoriu terț și care sunt recunoscute de Comisia Europeană ca fiind echivalente cu cele aplicate în Uniune în conformitate cu articolul 107 alineatul (4) și cu articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (8). Țările și teritoriile terțe relevante sunt enumerate în anexele I și IV la Decizia de punere în aplicare 2014/908/UE a Comisiei (9); |
| --- | --- |

9.

„standarde de supraveghere și de reglementare echivalente” sunt cerințe sau mecanisme de supraveghere și de reglementare aplicate de o țară terță sau de un teritoriu terț și care sunt recunoscute de Comisia Europeană ca fiind echivalente cu cele aplicate în Uniune în conformitate cu articolul 107 alineatul (4) și cu articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (8). Țările și teritoriile terțe relevante sunt enumerate în anexele I și IV la Decizia de punere în aplicare 2014/908/UE a Comisiei (9);

8

9

| 10. | „decizie de delegare” și „decizie delegată” au sensul stabilit la articolul 3 punctul 2 și, respectiv, punctul 4 din Decizia (UE) 2017/933 (BCE/2016/40); |
| --- | --- |

10.

„decizie de delegare” și „decizie delegată” au sensul stabilit la articolul 3 punctul 2 și, respectiv, punctul 4 din Decizia (UE) 2017/933 (BCE/2016/40);

| 11. | „șefi de unități operative” înseamnă șefii de unități operative din cadrul BCE către care este delegată competența de adoptare a deciziilor bazate pe prerogativele naționale; |
| --- | --- |

11.

„șefi de unități operative” înseamnă șefii de unități operative din cadrul BCE către care este delegată competența de adoptare a deciziilor bazate pe prerogativele naționale;

| 12. | „procedură aplicabilă în cazul absenței unei obiecții” înseamnă procedura stabilită la articolul 26 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 și detaliată la articolul 13g din Decizia BCE/2004/2; |
| --- | --- |

12.

„procedură aplicabilă în cazul absenței unei obiecții” înseamnă procedura stabilită la articolul 26 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 și detaliată la articolul 13g din Decizia BCE/2004/2;

| 13. | „decizie negativă” înseamnă o decizie care nu acordă sau nu acordă în întregime aprobarea solicitată de entitatea supravegheată semnificativă. O decizie cu dispoziții auxiliare, precum condiții sau obligații, este considerată o decizie negativă, cu excepția cazului în care aceste dispoziții auxiliare (a) asigură că entitatea supravegheată îndeplinește cerințele dreptului național relevant și au fost convenite în scris sau (b) doar reformulează una sau mai multe cerințe existente care trebuie respectate de instituție în conformitate cu o dispoziție relevantă din dreptul național ori solicită informații privind îndeplinirea uneia sau multor asemenea cerințe; |
| --- | --- |

13.

„decizie negativă” înseamnă o decizie care nu acordă sau nu acordă în întregime aprobarea solicitată de entitatea supravegheată semnificativă. O decizie cu dispoziții auxiliare, precum condiții sau obligații, este considerată o decizie negativă, cu excepția cazului în care aceste dispoziții auxiliare (a) asigură că entitatea supravegheată îndeplinește cerințele dreptului național relevant și au fost convenite în scris sau (b) doar reformulează una sau mai multe cerințe existente care trebuie respectate de instituție în conformitate cu o dispoziție relevantă din dreptul național ori solicită informații privind îndeplinirea uneia sau multor asemenea cerințe;

| 14. | „entitate supravegheată semnificativă” înseamnă o entitate supravegheată semnificativă, astfel cum este definită la articolul 2 punctul 16 din Regulamentul (UE) nr. 468/2014 al Băncii Centrale Europene (BCE/2014/17) (10); |
| --- | --- |

14.

„entitate supravegheată semnificativă” înseamnă o entitate supravegheată semnificativă, astfel cum este definită la articolul 2 punctul 16 din Regulamentul (UE) nr. 468/2014 al Băncii Centrale Europene (BCE/2014/17) (10);

10

| 15. | „sucursală” înseamnă o sucursală, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 17 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |
| --- | --- |

15.

„sucursală” înseamnă o sucursală, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 17 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| 16. | „reprezentanță” înseamnă un sediu secundar care promovează sau sprijină activitățile unei entități supravegheate, dar care nu desfășoară activitatea unei instituții de credit; |
| --- | --- |

16.

„reprezentanță” înseamnă un sediu secundar care promovează sau sprijină activitățile unei entități supravegheate, dar care nu desfășoară activitatea unei instituții de credit;

| 17. | „servicii de asistență conexe” înseamnă servicii administrative, servicii pentru clienți, colectarea datoriilor, semnături electronice și alte servicii similare legate de activitatea unei instituții de credit; |
| --- | --- |

17.

„servicii de asistență conexe” înseamnă servicii administrative, servicii pentru clienți, colectarea datoriilor, semnături electronice și alte servicii similare legate de activitatea unei instituții de credit;

| 18. | „ghid BCE” înseamnă orice document adoptat de Consiliul guvernatorilor la propunerea Consiliului de supraveghere și publicat pe website-ul BCE și care oferă orientări cu privire la interpretarea de către BCE a cerințelor juridice. |
| --- | --- |

18.

„ghid BCE” înseamnă orice document adoptat de Consiliul guvernatorilor la propunerea Consiliului de supraveghere și publicat pe website-ul BCE și care oferă orientări cu privire la interpretarea de către BCE a cerințelor juridice.

Articolul 2

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prezenta decizie stabilește criteriile pentru delegarea competențelor decizionale șefilor de unități operative din cadrul BCE pentru adoptarea deciziilor bazate pe prerogativele naționale.

(2)   Delegarea competențelor decizionale nu aduce atingere evaluării în materie de supraveghere care trebuie realizată în vederea adoptării deciziilor bazate pe prerogativele naționale.

Articolul 3

Delegarea deciziilor bazate pe prerogativele naționale

(1)   În conformitate cu articolul 4 din Decizia (UE) 2017/933 (BCE/2016/40), Consiliul guvernatorilor deleagă șefilor de unități operative din cadrul BCE desemnați de Comitetul executiv în conformitate cu articolul 5 din această decizie adoptarea deciziilor bazate pe prerogativele naționale privind: (a) achiziții de participații; (b) achiziții de active sau pasive; (c) vânzări de participații; (d) vânzări de active sau pasive; (e) fuziuni; (f) scindări; (g) operațiuni în țări sau teritorii terțe; (h) externalizare; (i) modificarea statutelor; (j) desemnarea auditorilor externi; (k) acordarea de credit părților afiliate.

(2)   Deciziile bazate pe prerogativele naționale menționate la alineatul (1) se adoptă printr-o decizie delegată dacă sunt îndeplinite criteriile relevante de adoptare a deciziilor delegate prevăzute la articolele 4-14.

(3)   Deciziile bazate pe prerogativele naționale nu sunt adoptate printr-o decizie delegată în cazul în care dreptul național impune aprobarea de către autoritățile de supraveghere a măsurilor strategice ale instituțiilor de credit sau în cazul în care complexitatea evaluării impune ca acestea să fie adoptate în conformitate cu procedura aplicabilă în cazul absenței unei obiecții.

(4)   Orice delegare a competențelor decizionale se aplică atât adoptării deciziilor în materie de supraveghere, cât și aprobării evaluărilor pozitive de către BCE atunci când dreptul național nu impune adoptarea unei decizii în materie de supraveghere.

(5)   Deciziile negative nu sunt adoptate printr-o decizie delegată.

(6)   Atunci când o decizie nu poate fi adoptată printr-o decizie delegată, aceasta este adoptată în conformitate cu procedura aplicabilă în cazul absenței unei obiecții.

Articolul 4

Criteriile de adoptare a deciziilor delegate privind achizițiile de participații

(1)   Deciziile privind aprobarea achizițiilor de participații în instituții de credit sau în instituții, altele decât instituțiile de credit, de către o entitate supravegheată semnificativă sunt adoptate printr-o decizie delegată dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele criterii:

| (a) | impactul asupra fondurilor proprii ale entității supravegheate semnificative care achiziționează participațiile este limitat, ceea ce înseamnă că:






  (i) | în urma achiziției, fondurile proprii depășesc și se estimează că vor continua să depășească suma dintre cerințele prevăzute la articolul 92 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, fondurile proprii care trebuie deținute în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, cerința de amortizor combinat definită la articolul 128 punctul 6 din Directiva 2013/36/UE și orientările în materie de capital ale pilonului 2, astfel cum sunt stabilite în ultima decizie PSE disponibilă; și |
| --- | --- | --- |

(a)

impactul asupra fondurilor proprii ale entității supravegheate semnificative care achiziționează participațiile este limitat, ceea ce înseamnă că:

(i)

în urma achiziției, fondurile proprii depășesc și se estimează că vor continua să depășească suma dintre cerințele prevăzute la articolul 92 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, fondurile proprii care trebuie deținute în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, cerința de amortizor combinat definită la articolul 128 punctul 6 din Directiva 2013/36/UE și orientările în materie de capital ale pilonului 2, astfel cum sunt stabilite în ultima decizie PSE disponibilă; și

| (ii) | impactul reducerii asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 de bază, asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 și asupra ratei fondurilor proprii totale este sub 100 de puncte de bază; |
| --- | --- |

(ii)

impactul reducerii asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 de bază, asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 și asupra ratei fondurilor proprii totale este sub 100 de puncte de bază;

| (b) | impactul asupra situației lichidității entității supravegheate semnificative care achiziționează participațiile este limitat, ceea ce înseamnă că:






  (i) | LCR rămâne peste 110 % și peste cerințele de lichiditate stabilite în ultima decizie PSE disponibilă, în cazul în care acestea depășesc cerința minimă privind LCR; |
| --- | --- | --- |

(b)

impactul asupra situației lichidității entității supravegheate semnificative care achiziționează participațiile este limitat, ceea ce înseamnă că:

(i)

LCR rămâne peste 110 % și peste cerințele de lichiditate stabilite în ultima decizie PSE disponibilă, în cazul în care acestea depășesc cerința minimă privind LCR;

| (ii) | la nivel consolidat, LCR nu este redus cu mai mult de 50 %; |
| --- | --- |

(ii)

la nivel consolidat, LCR nu este redus cu mai mult de 50 %;

| (c) | entitatea vizată este situată într-un stat membru al Uniunii sau al Spațiului Economic European sau într-o țară terță sau într-un teritoriu terț cu standarde de supraveghere și de reglementare echivalente. |
| --- | --- |

(c)

entitatea vizată este situată într-un stat membru al Uniunii sau al Spațiului Economic European sau într-o țară terță sau într-un teritoriu terț cu standarde de supraveghere și de reglementare echivalente.

(2)   Evaluarea achizițiilor de participații se desfășoară în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul național, fiind luate de asemenea în considerare orice ghiduri BCE aplicabile și/sau poziții de politică, orientări sau acte similare ale autorităților naționale competente.

Articolul 5

Criteriile de adoptare a deciziilor delegate privind achizițiile de active sau pasive

(1)   Deciziile privind aprobarea achiziției de active sau pasive în instituții de credit sau în instituții, altele decât instituțiile de credit, de către o entitate supravegheată semnificativă sunt adoptate printr-o decizie delegată dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele criterii:

| (a) | impactul asupra fondurilor proprii ale entității supravegheate semnificative care achiziționează activele sau pasivele, ca urmare a achiziției, este limitat, ceea ce înseamnă că:






  (i) | în urma achiziției, fondurile proprii depășesc și se estimează că vor continua să depășească suma dintre cerințele prevăzute la articolul 92 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, fondurile proprii care trebuie deținute în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, cerința de amortizor combinat definită la articolul 128 punctul 6 din Directiva 2013/36/UE și orientările în materie de capital ale pilonului 2, astfel cum sunt stabilite în ultima decizie PSE disponibilă; și |
| --- | --- | --- |

(a)

impactul asupra fondurilor proprii ale entității supravegheate semnificative care achiziționează activele sau pasivele, ca urmare a achiziției, este limitat, ceea ce înseamnă că:

(i)

în urma achiziției, fondurile proprii depășesc și se estimează că vor continua să depășească suma dintre cerințele prevăzute la articolul 92 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, fondurile proprii care trebuie deținute în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, cerința de amortizor combinat definită la articolul 128 punctul 6 din Directiva 2013/36/UE și orientările în materie de capital ale pilonului 2, astfel cum sunt stabilite în ultima decizie PSE disponibilă; și

| (ii) | impactul reducerii asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 de bază, asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 și asupra ratei fondurilor proprii totale este sub 100 de puncte de bază; |
| --- | --- |

(ii)

impactul reducerii asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 de bază, asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 și asupra ratei fondurilor proprii totale este sub 100 de puncte de bază;

| (b) | impactul asupra situației lichidității entității supravegheate semnificative care achiziționează activele sau pasivele, ca urmare a achiziției, este limitat, ceea ce înseamnă că:






  (i) | LCR rămâne peste 110 % și peste cerințele de lichiditate stabilite în ultima decizie PSE disponibilă, în cazul în care acestea depășesc cerința minimă privind LCR; și |
| --- | --- | --- |

(b)

impactul asupra situației lichidității entității supravegheate semnificative care achiziționează activele sau pasivele, ca urmare a achiziției, este limitat, ceea ce înseamnă că:

(i)

LCR rămâne peste 110 % și peste cerințele de lichiditate stabilite în ultima decizie PSE disponibilă, în cazul în care acestea depășesc cerința minimă privind LCR; și

| (ii) | la nivel consolidat, LCR nu este redus cu mai mult de 50 %; |
| --- | --- |

(ii)

la nivel consolidat, LCR nu este redus cu mai mult de 50 %;

| (c) | valoarea activelor și a pasivelor achiziționate nu depășește 25 % din valoarea totală a activelor entității supravegheate semnificative care achiziționează activele, la nivel individual. |
| --- | --- |

(c)

valoarea activelor și a pasivelor achiziționate nu depășește 25 % din valoarea totală a activelor entității supravegheate semnificative care achiziționează activele, la nivel individual.

(2)   Evaluarea achizițiilor de active sau pasive se efectuează în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul național, fiind luate de asemenea în considerare orice ghiduri BCE aplicabile și/sau poziții de politică, orientări sau acte similare ale autorităților naționale competente.

Articolul 6

Criteriile de adoptare a deciziilor delegate privind vânzările de participații

(1)   Deciziile privind aprobarea vânzărilor de participații de către o entitate supravegheată semnificativă sunt adoptate printr-o decizie delegată dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele criterii:

| (a) | impactul asupra fondurilor proprii ale entității supravegheate semnificative care efectuează vânzarea este limitat, ceea ce înseamnă că:






  (i) | în urma vânzării, fondurile proprii depășesc și se estimează că vor continua să depășească suma dintre cerințele prevăzute la articolul 92 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, fondurile proprii care trebuie deținute în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, cerința de amortizor combinat definită la articolul 128 punctul 6 din Directiva 2013/36/UE și orientările în materie de capital ale pilonului 2, astfel cum sunt stabilite în ultima decizie PSE disponibilă; și |
| --- | --- | --- |

(a)

impactul asupra fondurilor proprii ale entității supravegheate semnificative care efectuează vânzarea este limitat, ceea ce înseamnă că:

(i)

în urma vânzării, fondurile proprii depășesc și se estimează că vor continua să depășească suma dintre cerințele prevăzute la articolul 92 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, fondurile proprii care trebuie deținute în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, cerința de amortizor combinat definită la articolul 128 punctul 6 din Directiva 2013/36/UE și orientările în materie de capital ale pilonului 2, astfel cum sunt stabilite în ultima decizie PSE disponibilă; și

| (ii) | impactul reducerii asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 de bază, asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 și asupra ratei fondurilor proprii totale este sub 100 de puncte de bază; |
| --- | --- |

(ii)

impactul reducerii asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 de bază, asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 și asupra ratei fondurilor proprii totale este sub 100 de puncte de bază;

| (b) | impactul asupra situației lichidității entității supravegheate semnificative care efectuează vânzarea este limitat, ceea ce înseamnă că:






  (i) | LCR rămâne peste 110 % și peste cerințele de lichiditate stabilite în ultima decizie PSE disponibilă, în cazul în care acestea depășesc cerința minimă privind LCR; și |
| --- | --- | --- |

(b)

impactul asupra situației lichidității entității supravegheate semnificative care efectuează vânzarea este limitat, ceea ce înseamnă că:

(i)

LCR rămâne peste 110 % și peste cerințele de lichiditate stabilite în ultima decizie PSE disponibilă, în cazul în care acestea depășesc cerința minimă privind LCR; și

| (ii) | la nivel consolidat, LCR nu este redus cu mai mult de 50 %. |
| --- | --- |

(ii)

la nivel consolidat, LCR nu este redus cu mai mult de 50 %.

(2)   Evaluarea vânzării participațiilor se efectuează în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul național, fiind luate de asemenea în considerare orice ghiduri BCE aplicabile și/sau poziții de politică, orientări sau acte similare ale autorităților naționale competente.

Articolul 7

Criteriile de adoptare a deciziilor delegate privind vânzările de active sau pasive

(1)   Deciziile privind aprobarea vânzărilor de active sau pasive de către o entitate supravegheată semnificativă sunt adoptate printr-o decizie delegată dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele criterii:

| (a) | impactul asupra fondurilor proprii ale entității supravegheate semnificative care efectuează vânzarea, ca urmare a vânzării activelor sau pasivelor, este limitat, ceea ce înseamnă că:






  (i) | în urma vânzării, fondurile proprii depășesc și se estimează că vor continua să depășească suma dintre cerințele prevăzute la articolul 92 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, fondurile proprii care trebuie deținute în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, cerința de amortizor combinat definită la articolul 128 punctul 6 din Directiva 2013/36/UE și orientările în materie de capital ale pilonului 2, astfel cum sunt stabilite în ultima decizie PSE disponibilă; și |
| --- | --- | --- |

(a)

impactul asupra fondurilor proprii ale entității supravegheate semnificative care efectuează vânzarea, ca urmare a vânzării activelor sau pasivelor, este limitat, ceea ce înseamnă că:

(i)

în urma vânzării, fondurile proprii depășesc și se estimează că vor continua să depășească suma dintre cerințele prevăzute la articolul 92 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, fondurile proprii care trebuie deținute în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, cerința de amortizor combinat definită la articolul 128 punctul 6 din Directiva 2013/36/UE și orientările în materie de capital ale pilonului 2, astfel cum sunt stabilite în ultima decizie PSE disponibilă; și

| (ii) | impactul reducerii asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 de bază, asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 și asupra ratei fondurilor proprii totale este sub 100 de puncte de bază; |
| --- | --- |

(ii)

impactul reducerii asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 de bază, asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 și asupra ratei fondurilor proprii totale este sub 100 de puncte de bază;

| (b) | impactul asupra situației lichidității entității supravegheate semnificative care efectuează vânzarea, ca urmare a vânzării activelor sau pasivelor, este limitat, ceea ce înseamnă că:






  (i) | LCR rămâne peste 110 % și peste cerințele de lichiditate stabilite în ultima decizie PSE disponibilă, în cazul în care acestea depășesc cerința minimă privind LCR; și |
| --- | --- | --- |

(b)

impactul asupra situației lichidității entității supravegheate semnificative care efectuează vânzarea, ca urmare a vânzării activelor sau pasivelor, este limitat, ceea ce înseamnă că:

(i)

LCR rămâne peste 110 % și peste cerințele de lichiditate stabilite în ultima decizie PSE disponibilă, în cazul în care acestea depășesc cerința minimă privind LCR; și

| (ii) | la nivel consolidat, LCR nu este redus cu mai mult de 50 %; |
| --- | --- |

(ii)

la nivel consolidat, LCR nu este redus cu mai mult de 50 %;

| (c) | valoarea activelor sau pasivelor vândute nu depășește 25 % din valoarea totală a activelor entității supravegheate semnificative care efectuează vânzarea la nivel individual. |
| --- | --- |

(c)

valoarea activelor sau pasivelor vândute nu depășește 25 % din valoarea totală a activelor entității supravegheate semnificative care efectuează vânzarea la nivel individual.

(2)   Evaluarea vânzărilor de active sau pasive se efectuează în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul național, fiind luate de asemenea în considerare orice ghiduri BCE aplicabile și/sau poziții de politică, orientări sau acte similare ale autorităților naționale competente.

Articolul 8

Criteriile de adoptare a deciziilor delegate privind fuziunile

(1)   Deciziile privind aprobarea fuziunilor care implică cel puțin o entitate supravegheată semnificativă sunt adoptate printr-o decizie delegată dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele criterii:

| (a) | impactul asupra fondurilor proprii ale entității supravegheate semnificative rezultate în urma fuziunii este limitat, ceea ce înseamnă că:






  (i) | în urma fuziunii, fondurile proprii depășesc și se estimează că vor continua să depășească suma dintre cerințele prevăzute la articolul 92 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, fondurile proprii care trebuie deținute în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, cerința de amortizor combinat definită la articolul 128 punctul 6 din Directiva 2013/36/UE și, după caz, orientările în materie de capital ale pilonului 2, astfel cum sunt stabilite în ultima decizie PSE disponibilă; și |
| --- | --- | --- |

(a)

impactul asupra fondurilor proprii ale entității supravegheate semnificative rezultate în urma fuziunii este limitat, ceea ce înseamnă că:

(i)

în urma fuziunii, fondurile proprii depășesc și se estimează că vor continua să depășească suma dintre cerințele prevăzute la articolul 92 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, fondurile proprii care trebuie deținute în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, cerința de amortizor combinat definită la articolul 128 punctul 6 din Directiva 2013/36/UE și, după caz, orientările în materie de capital ale pilonului 2, astfel cum sunt stabilite în ultima decizie PSE disponibilă; și

| (ii) | impactul reducerii asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 de bază, asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 și asupra ratei fondurilor proprii totale este sub 100 de puncte de bază; |
| --- | --- |

(ii)

impactul reducerii asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 de bază, asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 și asupra ratei fondurilor proprii totale este sub 100 de puncte de bază;

| (b) | impactul asupra situației lichidității entității supravegheate semnificative rezultate în urma fuziunii este limitat, ceea ce înseamnă că:






  (i) | LCR rămâne peste 110 % și peste cerințele de lichiditate stabilite în ultima decizie PSE disponibilă, în cazul în care acestea depășesc cerința minimă privind LCR; și |
| --- | --- | --- |

(b)

impactul asupra situației lichidității entității supravegheate semnificative rezultate în urma fuziunii este limitat, ceea ce înseamnă că:

(i)

LCR rămâne peste 110 % și peste cerințele de lichiditate stabilite în ultima decizie PSE disponibilă, în cazul în care acestea depășesc cerința minimă privind LCR; și

| (ii) | la nivel consolidat, LCR nu este redus cu mai mult de 50 %; |
| --- | --- |

(ii)

la nivel consolidat, LCR nu este redus cu mai mult de 50 %;

| (c) | structura de guvernanță a entității supravegheate semnificative rezultate în urma fuziunii nu generează preocupări în materie de supraveghere. |
| --- | --- |

(c)

structura de guvernanță a entității supravegheate semnificative rezultate în urma fuziunii nu generează preocupări în materie de supraveghere.

(2)   Competențele decizionale nu sunt delegate în niciun caz șefilor de unități operative în privința următoarelor:

| (a) | fuziuni între o entitate supravegheată semnificativă și o altă entitate care nu aparține grupului din care face parte entitatea supravegheată semnificativă; sau |
| --- | --- |

(a)

fuziuni între o entitate supravegheată semnificativă și o altă entitate care nu aparține grupului din care face parte entitatea supravegheată semnificativă; sau

| (b) | fuziuni transfrontaliere între entități supravegheate semnificative care aparțin aceluiași grup. |
| --- | --- |

(b)

fuziuni transfrontaliere între entități supravegheate semnificative care aparțin aceluiași grup.

(3)   Evaluarea fuziunilor se efectuează în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul național, fiind luate de asemenea în considerare orice ghiduri BCE aplicabile și/sau poziții de politică, orientări sau acte similare ale autorităților naționale competente.

Articolul 9

Criteriile de adoptare a deciziilor delegate privind scindările

(1)   Deciziile privind aprobarea scindărilor care implică cel puțin o entitate supravegheată semnificativă sunt adoptate printr-o decizie delegată dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele criterii:

| (a) | impactul asupra fondurilor proprii ale entității sau entităților supravegheate semnificative rezultate în urma scindării este limitat, ceea ce înseamnă că:






  (i) | în urma scindării, fondurile proprii depășesc și se estimează că vor continua să depășească suma dintre cerințele prevăzute la articolul 92 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, fondurile proprii care trebuie deținute în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, cerința de amortizor combinat definită la articolul 128 punctul 6 din Directiva 2013/36/UE și, după caz, orientările în materie de capital ale pilonului 2, astfel cum sunt stabilite în ultima decizie PSE disponibilă; și |
| --- | --- | --- |

(a)

impactul asupra fondurilor proprii ale entității sau entităților supravegheate semnificative rezultate în urma scindării este limitat, ceea ce înseamnă că:

(i)

în urma scindării, fondurile proprii depășesc și se estimează că vor continua să depășească suma dintre cerințele prevăzute la articolul 92 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, fondurile proprii care trebuie deținute în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, cerința de amortizor combinat definită la articolul 128 punctul 6 din Directiva 2013/36/UE și, după caz, orientările în materie de capital ale pilonului 2, astfel cum sunt stabilite în ultima decizie PSE disponibilă; și

| (ii) | impactul reducerii asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 de bază, asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 și asupra ratei fondurilor proprii totale este sub 100 de puncte de bază; |
| --- | --- |

(ii)

impactul reducerii asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 de bază, asupra ratei fondurilor proprii de nivel 1 și asupra ratei fondurilor proprii totale este sub 100 de puncte de bază;

| (b) | impactul asupra situației lichidității entității sau entităților supravegheate semnificative rezultate în urma scindării este limitat, ceea ce înseamnă că:






  (i) | LCR rămâne peste 110 % și peste cerințele de lichiditate stabilite în ultima decizie PSE disponibilă, în cazul în care acestea depășesc cerința minimă privind LCR; și |
| --- | --- | --- |

(b)

impactul asupra situației lichidității entității sau entităților supravegheate semnificative rezultate în urma scindării este limitat, ceea ce înseamnă că:

(i)

LCR rămâne peste 110 % și peste cerințele de lichiditate stabilite în ultima decizie PSE disponibilă, în cazul în care acestea depășesc cerința minimă privind LCR; și

| (ii) | la nivel consolidat, LCR nu este redus cu mai mult de 50 %; |
| --- | --- |

(ii)

la nivel consolidat, LCR nu este redus cu mai mult de 50 %;

| (c) | structura de guvernanță a entității sau entităților supravegheate semnificative rezultate în urma scindării nu generează preocupări în materie de supraveghere. |
| --- | --- |

(c)

structura de guvernanță a entității sau entităților supravegheate semnificative rezultate în urma scindării nu generează preocupări în materie de supraveghere.

(2)   Competențele decizionale nu sunt delegate în niciun caz șefilor de unități operative în privința următoarelor:

| (a) | scindări care au drept rezultat înființarea unei alte entități care nu aparține grupului din care face parte entitatea supravegheată semnificativă; sau |
| --- | --- |

(a)

scindări care au drept rezultat înființarea unei alte entități care nu aparține grupului din care face parte entitatea supravegheată semnificativă; sau

| (b) | scindări care au drept rezultat înființarea unei entități într-o țară sau într-un teritoriu diferit decât cel în care își are sediul entitatea supravegheată semnificativă. |
| --- | --- |

(b)

scindări care au drept rezultat înființarea unei entități într-o țară sau într-un teritoriu diferit decât cel în care își are sediul entitatea supravegheată semnificativă.

(3)   Evaluarea scindării se efectuează în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul național, fiind luate de asemenea în considerare orice ghiduri BCE aplicabile și/sau poziții de politică, orientări sau acte similare ale autorităților naționale competente.

Articolul 10

Criteriile de adoptare a deciziilor delegate privind operațiunile din țări sau teritorii terțe

(1)   Deciziile privind aprobarea înființării unei sucursale de către o entitate supravegheată semnificativă într-o țară terță sau într-un teritoriu terț sunt adoptate printr-o decizie delegată dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele criterii:

| (a) | sucursala își are sediul într-o țară terță sau într-un teritoriu terț cu standarde de supraveghere și de reglementare echivalente; |
| --- | --- |

(a)

sucursala își are sediul într-o țară terță sau într-un teritoriu terț cu standarde de supraveghere și de reglementare echivalente;

| (b) | activele totale ale sucursalei estimate în programul de activitate nu depășesc 10 % din activele totale ale entității supravegheate semnificative; și |
| --- | --- |

(b)

activele totale ale sucursalei estimate în programul de activitate nu depășesc 10 % din activele totale ale entității supravegheate semnificative; și

| (c) | sucursala efectuează tranzacții care sunt executate în principal în țara terță sau în teritoriul terț în care își are sediul sucursala. |
| --- | --- |

(c)

sucursala efectuează tranzacții care sunt executate în principal în țara terță sau în teritoriul terț în care își are sediul sucursala.

(2)   Deciziile privind următoarele operațiuni efectuate de o entitate supravegheată semnificativă sunt adoptate printr-o decizie delegată:

| (a) | închiderea unei sucursale; |
| --- | --- |

(a)

închiderea unei sucursale;

| (b) | modificări ale structurilor sucursalei; |
| --- | --- |

(b)

modificări ale structurilor sucursalei;

| (c) | deschiderea sau închiderea unei reprezentanțe; și |
| --- | --- |

(c)

deschiderea sau închiderea unei reprezentanțe; și

| (d) | prestarea de servicii bancare într-o țară terță sau într-un teritoriu terț fără o prezență fizică locală sub formă de sucursală sau filială, |
| --- | --- |

(d)

prestarea de servicii bancare într-o țară terță sau într-un teritoriu terț fără o prezență fizică locală sub formă de sucursală sau filială,

cu excepția cazului în care operațiunile respective sunt efectuate într-o țară inclusă în lista din anexa la Regulamentul delegat (UE) 2016/1675 al Comisiei (11).

(3)   Evaluarea operațiunilor din țări sau teritorii terțe se efectuează în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul național, fiind luate de asemenea în considerare orice ghiduri BCE aplicabile și/sau poziții de politică, orientări sau acte similare ale autorităților naționale competente.

Articolul 11

Criteriile de adoptare a deciziilor delegate privind externalizarea

(1)   Deciziile privind aprobarea externalizării activităților de către o entitate supravegheată semnificativă sunt adoptate printr-o decizie delegată dacă este îndeplinit cel puțin unul dintre următoarele criterii:

| (a) | prestatorul de servicii face parte din grupul căruia îi aparține și entitatea supravegheată semnificativă (externalizare intragrup) și își are sediul în Uniune; sau |
| --- | --- |

(a)

prestatorul de servicii face parte din grupul căruia îi aparține și entitatea supravegheată semnificativă (externalizare intragrup) și își are sediul în Uniune; sau

| (b) | prestatorul de servicii este o entitate supravegheată care își are sediul în Uniune și este autorizată să presteze serviciile externalizate; sau |
| --- | --- |

(b)

prestatorul de servicii este o entitate supravegheată care își are sediul în Uniune și este autorizată să presteze serviciile externalizate; sau

| (c) | externalizarea are ca obiect servicii de asistență conexe, iar prestatorul de servicii își are sediul în Uniune sau în Spațiul Economic European. |
| --- | --- |

(c)

externalizarea are ca obiect servicii de asistență conexe, iar prestatorul de servicii își are sediul în Uniune sau în Spațiul Economic European.

(2)   Evaluarea proiectelor de externalizare se efectuează în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul național, fiind luate de asemenea în considerare orice ghiduri BCE aplicabile și/sau poziții de politică, orientări sau acte similare ale autorităților naționale competente.

Articolul 12

Criteriile de adoptare a deciziilor delegate privind modificarea statutelor

(1)   Deciziile privind aprobarea modificării statutelor unei entități supravegheate semnificative sunt adoptate printr-o decizie delegată în următoarele cazuri:

| (a) | modificări care sunt pur formale, incluzând schimbări de denumiri și de adrese; |
| --- | --- |

(a)

modificări care sunt pur formale, incluzând schimbări de denumiri și de adrese;

| (b) | modificări care nu fac decât să transpună cerințe legale prevăzute de acte cu putere de lege sau de acte administrative; |
| --- | --- |

(b)

modificări care nu fac decât să transpună cerințe legale prevăzute de acte cu putere de lege sau de acte administrative;

| (c) | modificări care pun în aplicare o decizie judiciară sau administrativă sau care sunt efectuate la cererea BCE; |
| --- | --- |

(c)

modificări care pun în aplicare o decizie judiciară sau administrativă sau care sunt efectuate la cererea BCE;

| (d) | modificări care privesc capitalul social al entității supravegheate semnificative în cazul în care decizia aferentă privind fondurile proprii (de exemplu, privind clasificarea instrumentelor de capital drept instrumente de fonduri proprii de nivel 1 de bază sau privind reducerea fondurilor proprii) este, de asemenea, delegată; |
| --- | --- |

(d)

modificări care privesc capitalul social al entității supravegheate semnificative în cazul în care decizia aferentă privind fondurile proprii (de exemplu, privind clasificarea instrumentelor de capital drept instrumente de fonduri proprii de nivel 1 de bază sau privind reducerea fondurilor proprii) este, de asemenea, delegată;

| (e) | modificări ale statutelor unei filiale pentru a le alinia cu cele ale societății sale mamă în cazul în care modificarea celor din urmă a fost deja aprobată de BCE. |
| --- | --- |

(e)

modificări ale statutelor unei filiale pentru a le alinia cu cele ale societății sale mamă în cazul în care modificarea celor din urmă a fost deja aprobată de BCE.

(2)   Evaluarea modificării statutelor se efectuează în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul național, fiind luate de asemenea în considerare orice ghiduri BCE aplicabile și/sau poziții de politică, orientări sau acte similare ale autorităților naționale competente.

Articolul 13

Criteriile de adoptare a deciziilor delegate privind desemnarea sau schimbarea auditorilor externi

(1)   Deciziile privind desemnarea sau schimbarea auditorilor externi ai unei entități supravegheate semnificative sunt luate printr-o decizie delegată în cazul în care astfel de decizii constituie, în temeiul dispozițiilor relevante din dreptul național, exercitarea supravegherii prudențiale în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013.

(2)   Competențele decizionale nu sunt delegate în niciun caz șefilor de unități operative în privința următoarelor: (a) decizii privind înlocuirea unui auditor extern cu un altul desemnat de autoritatea de supraveghere competentă sau (b) decizii privind desemnarea unui auditor extern la indicația autorității de supraveghere competente.

(3)   Evaluarea caracterului adecvat al auditorilor externi se efectuează în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul național, fiind luate de asemenea în considerare orice ghiduri BCE aplicabile și/sau poziții de politică, orientări sau acte similare ale autorităților naționale competente.

Articolul 14

Criteriile de adoptare a deciziilor delegate privind acordarea de credit părților afiliate

(1)   Deciziile privind acordarea de credit de către o entitate supravegheată semnificativă unei părți afiliate sunt adoptate printr-o decizie delegată dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele criterii:

| (a) | expunerea totală a entității supravegheate semnificative față de partea afiliată nu depășește 5 milioane EUR; și |
| --- | --- |

(a)

expunerea totală a entității supravegheate semnificative față de partea afiliată nu depășește 5 milioane EUR; și

| (b) | termenii și condițiile aplicabile acordării de credit nu sunt mai favorabile decât cele în conformitate cu care se acordă credit clienților care nu sunt părți afiliate sau sunt cel puțin similare cu cele aplicabile aceluiași tip de operațiuni încheiate cu angajați care nu sunt părți afiliate ale entității supravegheate semnificative. |
| --- | --- |

(b)

termenii și condițiile aplicabile acordării de credit nu sunt mai favorabile decât cele în conformitate cu care se acordă credit clienților care nu sunt părți afiliate sau sunt cel puțin similare cu cele aplicabile aceluiași tip de operațiuni încheiate cu angajați care nu sunt părți afiliate ale entității supravegheate semnificative.

(2)   Evaluarea acordării de credit unei părți afiliate se efectuează în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul național, fiind luate de asemenea în considerare orice ghiduri BCE aplicabile și/sau poziții de politică, orientări sau acte similare ale autorităților naționale competente.

Articolul 15

Dispoziție tranzitorie

Prezenta decizie nu se aplică în cazurile în care cererea de aprobare a oricăreia dintre operațiunile menționate la articolul 3 alineatul (1) a fost transmisă BCE înainte de intrarea în vigoare a prezentei decizii.

Articolul 16

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Frankfurt pe Main, 31 ianuarie 2019.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  
  JO L 287, 29.10.2013, p. 63.

1

(2)  
  JO L 141, 1.6.2017, p. 14.

2

(3)  A se vedea, de exemplu, Hotărârea Curții de Justiție din 23 septembrie 1986, AKZO Chemie/Comisia, 5/85, ECLI:EU:C:1986:328, punctul 37, și Hotărârea Curții de Justiție din 26 mai 2005, Carmine Salvatore Tralli/BCE, C-301/02 P, ECLI:EU:C:2005:306, punctul 59.

3

(4)  Decizia BCE/2004/2 din 19 februarie 2004 de adoptare a Regulamentului de procedură al Băncii Centrale Europene (JO L 80, 18.3.2004, p. 33).

4

(5)  Decizia BCE/2014/16 din 14 aprilie 2014 privind instituirea unui comitet administrativ de control și normele de funcționare ale acestuia (JO L 175, 14.6.2014, p. 47).

5

(6)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

6

(7)  Regulamentul delegat (UE) 2015/61 al Comisiei din 10 octombrie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerința de acoperire a necesarului de lichiditate pentru instituțiile de credit (JO L 11, 17.1.2015, p. 1).

7

(8)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

8

(9)  Decizia de punere în aplicare 2014/908/UE a Comisiei din 12 decembrie 2014 privind echivalența cerințelor de supraveghere și de reglementare din anumite țări și teritorii terțe în scopul tratării expunerilor în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 359, 16.12.2014, p. 155).

9

(10)  Regulamentul (UE) nr. 468/2014 al Băncii Centrale Europene din 16 aprilie 2014 de instituire a cadrului de cooperare la nivelul Mecanismului unic de supraveghere între Banca Centrală Europeană și autoritățile naționale competente și cu autoritățile naționale desemnate (Regulamentul-cadru privind MUS) (BCE/2014/17) (JO L 141, 14.5.2014, p. 1).

10

(11)  Regulamentul delegat (UE) 2016/1675 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Directivei (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului prin identificarea țărilor terțe cu un grad ridicat de risc care au deficiențe strategice (JO L 254, 20.9.2016, p. 1).

11

---

| 25.2.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 55/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 55/16

---

DECIZIA (UE) 2019/323 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 12 februarie 2019

privind desemnarea șefilor de unități operative pentru adoptarea deciziilor delegate privind prerogativele de supraveghere acordate în temeiul dreptului intern (BCE/2019/5)

COMITETUL EXECUTIV AL BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 11.6,

având în vedere Decizia (UE) 2017/933 a Băncii Centrale Europene din 16 noiembrie 2016 privind cadrul general de delegare a competențelor decizionale pentru instrumentele juridice referitoare la atribuțiile de supraveghere (BCE/2016/40) (1), în special articolele 4 și 5,

având în vedere Decizia (UE) 2019/322 a Băncii Centrale Europene din 31 ianuarie 2019 privind delegarea competenței de a adopta decizii privind prerogativele de supraveghere acordate în temeiul dreptului intern (BCE/2019/4) (2), în special articolul 3,

având în vedere Decizia BCE/2004/2 din 19 februarie 2004 de adoptare a Regulamentului de procedură al Băncii Centrale Europene (3), în special articolul 10,

întrucât:

| (1) | Pentru a face față numărului considerabil de decizii pe care Banca Centrală Europeană (BCE) urmează să le adopte pentru îndeplinirea atribuțiilor sale de supraveghere, a fost instituită o procedură pentru adoptarea de decizii delegate specifice. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a face față numărului considerabil de decizii pe care Banca Centrală Europeană (BCE) urmează să le adopte pentru îndeplinirea atribuțiilor sale de supraveghere, a fost instituită o procedură pentru adoptarea de decizii delegate specifice.

| (2) | O decizie de delegare produce efecte la adoptarea de către Comitetul executiv a unei decizii privind desemnarea unuia sau mai multor șefi de unități operative care să ia decizii pe baza unei decizii de delegare. |
| --- | --- |

(2)

O decizie de delegare produce efecte la adoptarea de către Comitetul executiv a unei decizii privind desemnarea unuia sau mai multor șefi de unități operative care să ia decizii pe baza unei decizii de delegare.

| (3) | Importanța deciziei de delegare și numărul de destinatari cărora trebuie să le fie transmise decizii delegate ar trebui luate în considerare de Comitetul executiv la desemnarea șefilor de unități operative. |
| --- | --- |

(3)

Importanța deciziei de delegare și numărul de destinatari cărora trebuie să le fie transmise decizii delegate ar trebui luate în considerare de Comitetul executiv la desemnarea șefilor de unități operative.

| (4) | Președintele Consiliului de supraveghere a fost consultat cu privire la șefii de unități operative cărora ar trebui să le fie delegată competența de a adopta decizii privind prerogativele de supraveghere acordate în temeiul dreptului intern, |
| --- | --- |

(4)

Președintele Consiliului de supraveghere a fost consultat cu privire la șefii de unități operative cărora ar trebui să le fie delegată competența de a adopta decizii privind prerogativele de supraveghere acordate în temeiul dreptului intern,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizii delegate privind prerogativele de supraveghere acordate în temeiul dreptului intern

Deciziile delegate în conformitate cu Decizia (UE) 2019/322 (BCE/2019/4) sunt adoptate de unul dintre următorii șefi de unități operative:

| (a) | directorul general al Direcției Generale Supraveghere Microprudențială I, în cazul în care supravegherea entității supravegheate relevante sau a grupului supravegheat relevant este efectuată de Direcția Generală Supraveghere Microprudențială I; |
| --- | --- |

(a)

directorul general al Direcției Generale Supraveghere Microprudențială I, în cazul în care supravegherea entității supravegheate relevante sau a grupului supravegheat relevant este efectuată de Direcția Generală Supraveghere Microprudențială I;

| (b) | directorul general al Direcției Generale Supraveghere Microprudențială II, în cazul în care supravegherea entității supravegheate relevante sau a grupului supravegheat relevant este efectuată de Direcția Generală Supraveghere Microprudențială II; sau |
| --- | --- |

(b)

directorul general al Direcției Generale Supraveghere Microprudențială II, în cazul în care supravegherea entității supravegheate relevante sau a grupului supravegheat relevant este efectuată de Direcția Generală Supraveghere Microprudențială II; sau

| (c) | în cazul în care un director general nu este disponibil, directorul general adjunct al acestuia. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care un director general nu este disponibil, directorul general adjunct al acestuia.

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Frankfurt pe Main, 12 februarie 2019.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  
  JO L 141, 1.6.2017, p. 14.

1

(2)  A se vedea pagina 7 din prezentul Jurnal Oficial.

2

(3)  
  JO L 80, 18.3.2004, p. 33.

3

---