# Euroopa Liidu L 40/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 40 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik12. veebruar 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 40

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik12. veebruar 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/244, 11. veebruar 2019, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/245, 11. veebruar 2019, millega kiidetakse heaks kohustused, mis on pakutud pärast Argentina päritolu imporditud biodiislikütusele lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist | 71 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/246, 11. veebruar 2019, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 1107 all)

   (
  1
  ) | 78 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/244, 11. veebruar 2019, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes

1

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/245, 11. veebruar 2019, millega kiidetakse heaks kohustused, mis on pakutud pärast Argentina päritolu imporditud biodiislikütusele lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist

71

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/246, 11. veebruar 2019, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 1107 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 1107 all)

1

78

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsuse nr 1313/2013/EL (liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta) parandus ( ELT L 347, 20.12.2013 ) | 109 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsuse nr 1313/2013/EL (liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta) parandus ( ELT L 347, 20.12.2013 )

( ELT L 347, 20.12.2013 )

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 12.2.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 40/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 40/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/244,

11. veebruar 2019,

millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | 31. jaanuaril 2018. aastal algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) määruse (EL) 2016/1037 artikli 10 alusel subsiidiumivastase uurimise Argentinast (edaspidi „asjaomane riik“) pärit biodiislikütuse Euroopa Liitu impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(1)

31. jaanuaril 2018. aastal algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) määruse (EL) 2016/1037 artikli 10 alusel subsiidiumivastase uurimise Argentinast (edaspidi „asjaomane riik“) pärit biodiislikütuse Euroopa Liitu impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Komisjon algatas uurimise pärast seda, kui Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu (European Biodiesel Board, edaspidi „EBB“ või „kaebuse esitaja“) esitas 18. detsembril 2017 tootjate nimel kaebuse. Kaebuse esitaja toodang moodustab ligikaudu 70 % biodiislikütuse kogutoodangust liidus. Kaebus sisaldas tõendeid subsideerimise ja sellest tuleneva kahju ohu kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise pärast seda, kui Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu (European Biodiesel Board, edaspidi „EBB“ või „kaebuse esitaja“) esitas 18. detsembril 2017 tootjate nimel kaebuse. Kaebuse esitaja toodang moodustab ligikaudu 70 % biodiislikütuse kogutoodangust liidus. Kaebus sisaldas tõendeid subsideerimise ja sellest tuleneva kahju ohu kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

| (3) | Enne subsiidiumivastase uurimise algatamist teatas komisjon Argentina valitsusele, (3) et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, ning kutsus Argentina valitsust konsultatsioonidele kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 7. Argentina valitsus nõustus osalema konsultatsioonidel, mis toimusid 24. jaanuaril 2018. Konsulteerimise ja Argentina valitsusega toimunud edasise teabevahetuse käigus võeti nõuetekohaselt arvesse Argentina valitsuse märkuseid. Vastastikku kooskõlastatud lahenduseni siiski ei jõutud. |
| --- | --- |

(3)

Enne subsiidiumivastase uurimise algatamist teatas komisjon Argentina valitsusele, (3) et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, ning kutsus Argentina valitsust konsultatsioonidele kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 7. Argentina valitsus nõustus osalema konsultatsioonidel, mis toimusid 24. jaanuaril 2018. Konsulteerimise ja Argentina valitsusega toimunud edasise teabevahetuse käigus võeti nõuetekohaselt arvesse Argentina valitsuse märkuseid. Vastastikku kooskõlastatud lahenduseni siiski ei jõutud.

3

| (4) | Pärast algatamisteate avaldamist sai komisjon selle kohta märkused Argentina Biokütuste Kojalt (Cámara Argentina de Biocombustibles, edaspidi „CARBIO“). CARBIO kinnitas oma märkustes, et Argentina biodiislikütuse tootmisharu ei subsideerita ning Argentina biodiislikütuse import ei tekita olulise kahju ohtu liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(4)

Pärast algatamisteate avaldamist sai komisjon selle kohta märkused Argentina Biokütuste Kojalt (Cámara Argentina de Biocombustibles, edaspidi „CARBIO“). CARBIO kinnitas oma märkustes, et Argentina biodiislikütuse tootmisharu ei subsideerita ning Argentina biodiislikütuse import ei tekita olulise kahju ohtu liidu tootmisharule.

| (5) | Komisjon tegi algatamisetapis subsideerimise tõendid kättesaadavaks kaebuse avalikus versioonis ning analüüsis neid lisaks tõendite piisavust käsitlevas memorandumis, mille alusel algatati uurimine. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon tegi algatamisetapis subsideerimise tõendid kättesaadavaks kaebuse avalikus versioonis ning analüüsis neid lisaks tõendite piisavust käsitlevas memorandumis, mille alusel algatati uurimine.

| (6) | Mis puutub kahju ohu tõenditesse, siis väitis CARBIO, et kaebuse esitaja ei esitanud piisavaid tõendeid alusmääruse artikli 8 lõike 8 kriteeriumide kohta, eelkõige impordi märkimisväärse kasvu, Argentinas vabalt kasutatava tootmisvõimsuse ja Argentina impordi hinnamõju kohta. CARBIO väited põhinesid aga suures osas Argentina ekspordi liiga pessimistlikel prognoosidel 2018. aasta kohta, mis CARBIO hinnangul oli 2018. aastal 480 000 tonni kõikidesse maailma riikidesse, ilma et oleks tõendatud seda madalat arvnäitajat, mis oli 70 % väiksem kui vastav näitaja 2016. ja 2017. aasta puhul (4). Sellisel madalal tasemel ei tekitaks Argentina import väidetavasti kahju ohtu liidu tootmisharule. Komisjon võttis arvesse kaebuses esitatud tõendeid (tuginedes tegelikule impordile kuni 2017. aasta augustini ning 2018. aasta prognoosidele, mis põhinesid GAINi aruandes esitatud tootmismahu näitajatel) (5), mis viitasid palju kõrgemale hinnangulisele imporditasemele. Mis puutub tootmisvõimsusesse, siis CARBIO kinnitas, et Argentina tootmisvõimsus ületab tõepoolest märkimisväärselt omamaise tarbimise rohkem kui 3 miljoni tonni võrra. |
| --- | --- |

(6)

Mis puutub kahju ohu tõenditesse, siis väitis CARBIO, et kaebuse esitaja ei esitanud piisavaid tõendeid alusmääruse artikli 8 lõike 8 kriteeriumide kohta, eelkõige impordi märkimisväärse kasvu, Argentinas vabalt kasutatava tootmisvõimsuse ja Argentina impordi hinnamõju kohta. CARBIO väited põhinesid aga suures osas Argentina ekspordi liiga pessimistlikel prognoosidel 2018. aasta kohta, mis CARBIO hinnangul oli 2018. aastal 480 000 tonni kõikidesse maailma riikidesse, ilma et oleks tõendatud seda madalat arvnäitajat, mis oli 70 % väiksem kui vastav näitaja 2016. ja 2017. aasta puhul (4). Sellisel madalal tasemel ei tekitaks Argentina import väidetavasti kahju ohtu liidu tootmisharule. Komisjon võttis arvesse kaebuses esitatud tõendeid (tuginedes tegelikule impordile kuni 2017. aasta augustini ning 2018. aasta prognoosidele, mis põhinesid GAINi aruandes esitatud tootmismahu näitajatel) (5), mis viitasid palju kõrgemale hinnangulisele imporditasemele. Mis puutub tootmisvõimsusesse, siis CARBIO kinnitas, et Argentina tootmisvõimsus ületab tõepoolest märkimisväärselt omamaise tarbimise rohkem kui 3 miljoni tonni võrra.

4

5

| (7) | Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu lükati need väited tagasi.

1.2.   Impordi registreerimine

Impordi registreerimine

| (8) | 21. veebruaril 2018 esitas kaebuse esitaja alusmääruse artikli 24 lõike 5 alusel taotluse Argentinast pärit biodiislikütuse impordi registreerimiseks. 24. mail 2018 avaldas komisjon rakendusmääruse (EL) 2018/756 (edaspidi „registreerimismäärus“), (6) millega kehtestati Argentinast pärit biodiislikütuse impordi registreerimise nõue alates 25. maist 2018. |
| --- | --- |

(8)

21. veebruaril 2018 esitas kaebuse esitaja alusmääruse artikli 24 lõike 5 alusel taotluse Argentinast pärit biodiislikütuse impordi registreerimiseks. 24. mail 2018 avaldas komisjon rakendusmääruse (EL) 2018/756 (edaspidi „registreerimismäärus“), (6) millega kehtestati Argentinast pärit biodiislikütuse impordi registreerimise nõue alates 25. maist 2018.

6

| (9) | Vastuseks registreerimise taotlusele esitasid huvitatud isikud märkuseid, mida komisjon käsitles registreerimismääruses. Komisjonile olid kättesaadavad piisavad tõendid, mis põhjendasid impordi registreerimise vajadust. |
| --- | --- |

(9)

Vastuseks registreerimise taotlusele esitasid huvitatud isikud märkuseid, mida komisjon käsitles registreerimismääruses. Komisjonile olid kättesaadavad piisavad tõendid, mis põhjendasid impordi registreerimise vajadust.

| (10) | Vastavalt alusmääruse artikli 24 lõikele 5 tuleb asjaomase toote impordi suhtes kehtestada registreerimisnõue selle tagamiseks, et kui uurimise tulemusena kehtestatakse tasakaalustavad tollimaksud, oleks neid tollimakse vastavate tingimuste täitmise korral võimalik registreeritud impordilt kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega sisse nõuda tagasiulatuvalt. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt alusmääruse artikli 24 lõikele 5 tuleb asjaomase toote impordi suhtes kehtestada registreerimisnõue selle tagamiseks, et kui uurimise tulemusena kehtestatakse tasakaalustavad tollimaksud, oleks neid tollimakse vastavate tingimuste täitmise korral võimalik registreeritud impordilt kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega sisse nõuda tagasiulatuvalt.

| (11) | Pärast registreerimismääruse avaldamist sai komisjon selle kohta märkuseid Argentina valitsuselt ja CARBIO-lt. |
| --- | --- |

(11)

Pärast registreerimismääruse avaldamist sai komisjon selle kohta märkuseid Argentina valitsuselt ja CARBIO-lt.

| (12) | Argentina valitsuse märkused puudutasid väidet, et komisjon ei esitanud piisavaid tõendeid subsideerimise kohta ega tõendanud, et kahju liidu tootmisharule põhjustas Argentina massiline biodiislikütuse import suhteliselt lühikese aja jooksul. |
| --- | --- |

(12)

Argentina valitsuse märkused puudutasid väidet, et komisjon ei esitanud piisavaid tõendeid subsideerimise kohta ega tõendanud, et kahju liidu tootmisharule põhjustas Argentina massiline biodiislikütuse import suhteliselt lühikese aja jooksul.

| (13) | Nagu selgitatud põhjendustes 5–7, leidis komisjon, et tal on algatamise ajal piisavad tõendid subsideerimise ja kahju ohu kohta. Lisaks esitas komisjon registreerimismääruse põhjenduses 14 tõendid Argentina biodiislikütuse impordi massilise kasvu kohta nii absoluutarvudes kui ka turuosas ajavahemikul augustist 2017 kuni märtsini 2018, mis võis näidata olulise kahju esinemist uurimisperioodi lõpu poole. Seega lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(13)

Nagu selgitatud põhjendustes 5–7, leidis komisjon, et tal on algatamise ajal piisavad tõendid subsideerimise ja kahju ohu kohta. Lisaks esitas komisjon registreerimismääruse põhjenduses 14 tõendid Argentina biodiislikütuse impordi massilise kasvu kohta nii absoluutarvudes kui ka turuosas ajavahemikul augustist 2017 kuni märtsini 2018, mis võis näidata olulise kahju esinemist uurimisperioodi lõpu poole. Seega lükati need väited tagasi.

1.3.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (14) | Subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2017 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(14)

Subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2017 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.4.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (15) | Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt kaebuse esitajaid, muid teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid ning Argentina valitsust, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kaubandusettevõtjaid, aga ka teadaolevalt seotud ühendusi uurimise algatamisest ning kutsus neid uurimisel osalema. |
| --- | --- |

(15)

Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt kaebuse esitajaid, muid teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid ning Argentina valitsust, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kaubandusettevõtjaid, aga ka teadaolevalt seotud ühendusi uurimise algatamisest ning kutsus neid uurimisel osalema.

| (16) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(16)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

1.5.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (17) | Komisjon teatas algatamisteates, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 27 moodustada huvitatud isikutest valimi. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon teatas algatamisteates, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 27 moodustada huvitatud isikutest valimi.

1.5.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (18) | Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon suurimast tüüpilisest tootmismahust, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon suurimast tüüpilisest tootmismahust, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida.

| (19) | Esialgne valim koosnes kolmest liidu tootjast ja esindas laia geograafilist ulatust. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 19 % liidu tootmisharu kogutoodangust. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(19)

Esialgne valim koosnes kolmest liidu tootjast ja esindas laia geograafilist ulatust. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 19 % liidu tootmisharu kogutoodangust. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi.

| (20) | Komisjon sai esialgse valimi kohta põhjendatud märkuseid CARBIO-lt, Greenergy Fuels Limitedilt ja kaebuse esitajalt. Põhjendustes 310–313 on esitatud nende märkuste üksikasjalikum analüüs. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon sai esialgse valimi kohta põhjendatud märkuseid CARBIO-lt, Greenergy Fuels Limitedilt ja kaebuse esitajalt. Põhjendustes 310–313 on esitatud nende märkuste üksikasjalikum analüüs.

| (21) | Selle tulemusena asendas komisjon ühe liidu tootjatest esialgses valimis teisega. Lõplik valim koosnes kolmest liidu tootjast, kes asuvad kolmes eri liikmesriigis. Nende toodang moodustas üle 23 % liidu tootmisest. |
| --- | --- |

(21)

Selle tulemusena asendas komisjon ühe liidu tootjatest esialgses valimis teisega. Lõplik valim koosnes kolmest liidu tootjast, kes asuvad kolmes eri liikmesriigis. Nende toodang moodustas üle 23 % liidu tootmisest.

1.5.2.   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (22) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

| (23) | Nõutud teabe esitasid kaks sõltumatut importijat, kes nõustusid enda kaasamisega valimisse. Sõltumatuid importijaid oli nii vähe, et komisjon otsustas, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha. |
| --- | --- |

(23)

Nõutud teabe esitasid kaks sõltumatut importijat, kes nõustusid enda kaasamisega valimisse. Sõltumatuid importijaid oli nii vähe, et komisjon otsustas, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha.

1.5.3.   Argentina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

Argentina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (24) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik Argentina eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Argentina ametiasutustel teha kindlaks muud võimalikud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik Argentina eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Argentina ametiasutustel teha kindlaks muud võimalikud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

| (25) | Nõutud teabe esitasid üheksa vaatlusaluse riigi tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Komisjon jättis valimist välja ühe äriühingu, sest see ei eksportinud uurimisperioodil biodiiselkütust liitu. Ülejäänud kaheksa äriühingu või äriühingute kontserni eksport moodustas uurimisperioodil 100 % ekspordist liitu. Vastavalt alusmääruse artikli 27 lõike 1 punktile b moodustas komisjon valimi kolmest eksportivate tootjate kontsernist, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul mõistlikult võimalik uurida:






  — | Renova kontsern (Molinos Agro SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA, Vicentin SAIC), Argentina; |
| --- | --- | --- |

(25)

Nõutud teabe esitasid üheksa vaatlusaluse riigi tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Komisjon jättis valimist välja ühe äriühingu, sest see ei eksportinud uurimisperioodil biodiiselkütust liitu. Ülejäänud kaheksa äriühingu või äriühingute kontserni eksport moodustas uurimisperioodil 100 % ekspordist liitu. Vastavalt alusmääruse artikli 27 lõike 1 punktile b moodustas komisjon valimi kolmest eksportivate tootjate kontsernist, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul mõistlikult võimalik uurida:

—

Renova kontsern (Molinos Agro SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA, Vicentin SAIC), Argentina;

| — | T6 kontsern (Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA), Argentina; |
| --- | --- |

—

T6 kontsern (Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA), Argentina;

| — | Louis Dreyfus Commodities („LDC“) Argentina SA, Argentina. |
| --- | --- |

—

Louis Dreyfus Commodities („LDC“) Argentina SA, Argentina.

| (26) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid esindasid uurimisperioodil 84 % liitu suunatud vaatlusaluse toote koguekspordist. |
| --- | --- |

(26)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid esindasid uurimisperioodil 84 % liitu suunatud vaatlusaluse toote koguekspordist.

| (27) | Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 2 konsulteeris komisjon valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjatega ja Argentina valitsusega. Komisjon ei saanud märkusi kavandatava valimi kohta. |
| --- | --- |

(27)

Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 2 konsulteeris komisjon valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjatega ja Argentina valitsusega. Komisjon ei saanud märkusi kavandatava valimi kohta.

1.5.4.   Individuaalne kontrollimine

Individuaalne kontrollimine

| (28) | Ükski eksportiv tootja, kes ei kuulunud valimisse, ei taotlenud alusmääruse artikli 27 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist. |
| --- | --- |

(28)

Ükski eksportiv tootja, kes ei kuulunud valimisse, ei taotlenud alusmääruse artikli 27 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist.

1.6.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (29) | Komisjon saatis küsimustikud Argentina valitsusele, kolmele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile, kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale ja kahele sõltumatule importijatele, kes olid endast teada andnud. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon saatis küsimustikud Argentina valitsusele, kolmele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile, kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale ja kahele sõltumatule importijatele, kes olid endast teada andnud.

| (30) | Komisjon sai küsimustiku vastused Argentina valitsuselt, kõikidelt valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidelt, kõikidelt valimisse kaasatud liidu tootjatelt, ent üksnes ühelt kahest koostööd tegevalt sõltumatult importijalt. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon sai küsimustiku vastused Argentina valitsuselt, kõikidelt valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidelt, kõikidelt valimisse kaasatud liidu tootjatelt, ent üksnes ühelt kahest koostööd tegevalt sõltumatult importijalt.

| (31) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks subsiidiumi, sellest tuleneva kahju ohu ja liidu huvi kindlakstegemiseks. Argentina põllumajandustööstuse ministeeriumi, välisministeeriumi, tootmisministeeriumi ja maksustamisministeeriumi valdustesse tehti kontrollkäik, milles osalesid ka muude asjaomaste ministeeriumide ametnikud. Kontrollkäigud tehti ka järgmiste pankade valdustesse: Banco de Córdoba, Banco de la Provincia de Buenos Aires, Banco de la Ciudad de Buenos Aires, Banco Central de la República Argentina ja Banco de la Nación Argentina. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks subsiidiumi, sellest tuleneva kahju ohu ja liidu huvi kindlakstegemiseks. Argentina põllumajandustööstuse ministeeriumi, välisministeeriumi, tootmisministeeriumi ja maksustamisministeeriumi valdustesse tehti kontrollkäik, milles osalesid ka muude asjaomaste ministeeriumide ametnikud. Kontrollkäigud tehti ka järgmiste pankade valdustesse: Banco de Córdoba, Banco de la Provincia de Buenos Aires, Banco de la Ciudad de Buenos Aires, Banco Central de la República Argentina ja Banco de la Nación Argentina.

| (32) | Alusmääruse artikli 26 kohased kontrollkäigud tehti EBB ja järgmiste äriühingute valdustesse. | Liidu tootjad:






  — | Masol Iberia Biofuel, S.L.U., El Grao (Castellón) ja Barcelona, Hispaania; |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

Alusmääruse artikli 26 kohased kontrollkäigud tehti EBB ja järgmiste äriühingute valdustesse.

Liidu tootjad:

—

Masol Iberia Biofuel, S.L.U., El Grao (Castellón) ja Barcelona, Hispaania;

| — | Saipol, Grand-Couronne, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

Saipol, Grand-Couronne, Prantsusmaa;

| — | Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Saksamaa. |
| --- | --- |

—

Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Saksamaa.

| | Valimisse kaasatud eksportivad tootjad Argentinas:






  — | Renova kontsern:






  — | Unitec Bio S.A., Buenos Aires; |
| --- | --- | --- | --- |

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad Argentinas:

—

Renova kontsern:

—

Unitec Bio S.A., Buenos Aires;

| — | Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA, Buenos Aires; |
| --- | --- |

—

Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA, Buenos Aires;

| — | Vicentin SAIC, Buenos Aires. |
| --- | --- |

—

Vicentin SAIC, Buenos Aires.

| — | T6 kontsern:






  — | Aceitera General Deheza SA, Buenos Aires; |
| --- | --- | --- |

—

T6 kontsern:

—

Aceitera General Deheza SA, Buenos Aires;

| — | Bunge Argentina SA, Buenos Aires; |
| --- | --- |

—

Bunge Argentina SA, Buenos Aires;

| — | LDC Argentina SA, Buenos Aires. |
| --- | --- |

—

LDC Argentina SA, Buenos Aires.

1.7.   Ajutiste meetmete kehtestamata jätmine ja edasine menetluskäik

Ajutiste meetmete kehtestamata jätmine ja edasine menetluskäik

| (33) | Kuna komisjon pidas vajalikuks koguda lisateavet pärast uurimisperioodi toimunud muutuste kohta, mis kinnitaks täiendavalt komisjoni esialgseid järeldusi ning annaks rohkem teavet liidu huvi kohta, otsustas komisjon selle juhtumi puhul esialgseid meetmeid mitte kehtestada. |
| --- | --- |

(33)

Kuna komisjon pidas vajalikuks koguda lisateavet pärast uurimisperioodi toimunud muutuste kohta, mis kinnitaks täiendavalt komisjoni esialgseid järeldusi ning annaks rohkem teavet liidu huvi kohta, otsustas komisjon selle juhtumi puhul esialgseid meetmeid mitte kehtestada.

| (34) | Komisjon teatas 21. septembril 2018 tema esialgseid järeldusi kirjeldava teabedokumendi kaudu kõikidele huvitatud isikutele, et Argentinast pärit biodiislikütuse liitu impordi suhtes ei kehtestata ajutisi tasakaalustavaid tollimakse. 8. oktoobril 2018 palusid kuus liikmesriiki (Prantsusmaa, Hispaania, Bulgaaria, Poola, Portugal ja Rumeenia) komisjonil kehtestada selle juhtumi puhul esialgsed tasakaalustavad meetmed. Komisjon kinnitas 10. oktoobri 2018. aasta kirjaga, et uurimine jätkub ja lisafakte võetakse arvesse (eelkõige vahetult uurimisperioodile järgnevaid muutuseid). |
| --- | --- |

(34)

Komisjon teatas 21. septembril 2018 tema esialgseid järeldusi kirjeldava teabedokumendi kaudu kõikidele huvitatud isikutele, et Argentinast pärit biodiislikütuse liitu impordi suhtes ei kehtestata ajutisi tasakaalustavaid tollimakse. 8. oktoobril 2018 palusid kuus liikmesriiki (Prantsusmaa, Hispaania, Bulgaaria, Poola, Portugal ja Rumeenia) komisjonil kehtestada selle juhtumi puhul esialgsed tasakaalustavad meetmed. Komisjon kinnitas 10. oktoobri 2018. aasta kirjaga, et uurimine jätkub ja lisafakte võetakse arvesse (eelkõige vahetult uurimisperioodile järgnevaid muutuseid).

| (35) | Mitu huvitatud isikut esitas kirjaliku seisukoha teabedokumendi kohta. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus, sealhulgas ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. |
| --- | --- |

(35)

Mitu huvitatud isikut esitas kirjaliku seisukoha teabedokumendi kohta. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus, sealhulgas ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

| (36) | Pärast teabedokumendi avaldamist saadi märkuseid Argentina valitsuselt, CARBIO-lt, kõikidelt valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidelt ja EBB-lt. |
| --- | --- |

(36)

Pärast teabedokumendi avaldamist saadi märkuseid Argentina valitsuselt, CARBIO-lt, kõikidelt valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidelt ja EBB-lt.

| (37) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Teave hõlmas eelkõige lisaküsimustiku vastuseid, mis saadi EBB-lt ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt seoses uurimisperioodile järgnenud muutustega, andmeid biodiislikütuse impordi kohta liitu pärast uurimisperioodi ning andmeid, mille esitasid huvitatud isikud pärast teabedokumendi avaldamist. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Teave hõlmas eelkõige lisaküsimustiku vastuseid, mis saadi EBB-lt ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt seoses uurimisperioodile järgnenud muutustega, andmeid biodiislikütuse impordi kohta liitu pärast uurimisperioodi ning andmeid, mille esitasid huvitatud isikud pärast teabedokumendi avaldamist.

| (38) | Komisjon tegi 3. detsembril 2018 kõigile isikutele teatavaks olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtestada lõpliku tasakaalustava tollimaksu asjaomase toote liitu impordi suhtes. Kõigile huvitatud isikutele anti aega märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon tegi 3. detsembril 2018 kõigile isikutele teatavaks olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtestada lõpliku tasakaalustava tollimaksu asjaomase toote liitu impordi suhtes. Kõigile huvitatud isikutele anti aega märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta.

| (39) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist tervitasid EBB, Copa (põllumajanduslike kutseorganisatsioonide komitee), Cogeca (Euroopa Liidu Põllumajandusühistute Liit) ja European Oilseed Alliance komisjoni kavatsust kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks vaatlusaluse toote impordi suhtes liitu. |
| --- | --- |

(39)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist tervitasid EBB, Copa (põllumajanduslike kutseorganisatsioonide komitee), Cogeca (Euroopa Liidu Põllumajandusühistute Liit) ja European Oilseed Alliance komisjoni kavatsust kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks vaatlusaluse toote impordi suhtes liitu.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (40) | Vaatlusalune toode on mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid kas puhtal kujul või segusse lisatuna (üldtuntud kui biodiislikütus), mis on pärit Argentinast (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(40)

Vaatlusalune toode on mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid kas puhtal kujul või segusse lisatuna (üldtuntud kui biodiislikütus), mis on pärit Argentinast (edaspidi „vaatlusalune toode“).

| (41) | Uurimine näitas, et Argentinas toodetud biodiislikütus on üksnes sojaõlist saadud sojaoa metüülester (SME), samal ajal kui liidus toodetud biodiislikütus on peamiselt rapsiseemne metüülester (RME), aga seda toodetakse ka muudest lähteainetest, sealhulgas jääkõlidest ja neitsiõlidest. |
| --- | --- |

(41)

Uurimine näitas, et Argentinas toodetud biodiislikütus on üksnes sojaõlist saadud sojaoa metüülester (SME), samal ajal kui liidus toodetud biodiislikütus on peamiselt rapsiseemne metüülester (RME), aga seda toodetakse ka muudest lähteainetest, sealhulgas jääkõlidest ja neitsiõlidest.

| (42) | Nii SME kui ka RME kuuluvad rasvhapete metüülestrite (FAME) kategooriasse. Mõiste „ester“ viitab taimeõlide ümberesterdamisele, nimelt õli segunemisele alkoholiga, mille tulemusena tekib biodiislikütus ja kõrvalsaadusena glütseriin. Mõiste „metüül“ osutab metanoolile, protsessis kõige rohkem kasutatavale alkoholile. |
| --- | --- |

(42)

Nii SME kui ka RME kuuluvad rasvhapete metüülestrite (FAME) kategooriasse. Mõiste „ester“ viitab taimeõlide ümberesterdamisele, nimelt õli segunemisele alkoholiga, mille tulemusena tekib biodiislikütus ja kõrvalsaadusena glütseriin. Mõiste „metüül“ osutab metanoolile, protsessis kõige rohkem kasutatavale alkoholile.

| (43) | SME biodiislikütust võib kasutada puhtal kujul, aga üldiselt seda segatakse enne kasutamist liidus. Segamise põhjus on see, et SME puhtal kujul ei vasta joodi- ja tsetaaniarvu osas Euroopa standardile EN 14214. SME RMEga segamise põhjus on see, et SME külmfiltri ummistuspunkt (Cold Filter Plugging Point – CFPP) on kõrgem kui RME-l ja seetõttu ei sobi see puhtal kujul Euroopa Liidu külmades piirkondades talvekuudel kasutamiseks. |
| --- | --- |

(43)

SME biodiislikütust võib kasutada puhtal kujul, aga üldiselt seda segatakse enne kasutamist liidus. Segamise põhjus on see, et SME puhtal kujul ei vasta joodi- ja tsetaaniarvu osas Euroopa standardile EN 14214. SME RMEga segamise põhjus on see, et SME külmfiltri ummistuspunkt (Cold Filter Plugging Point – CFPP) on kõrgem kui RME-l ja seetõttu ei sobi see puhtal kujul Euroopa Liidu külmades piirkondades talvekuudel kasutamiseks.

| (44) | Biodiislikütuse ja mineraaldiislikütuse segusid kasutatakse transpordisektoris diislikütusega töötavate maanteesõidukite kütusena, näiteks sõiduautodes, veoautodes ja bussides ning samuti rongides. Puhtal kujul või mineraaldiislikütusega segatud biodiislikütust saab kasutada ka katlakütusena kodustes, kaubanduslikes või tööstuslikes kateldes ning generaatorite kütusena elektri tootmiseks. Tehakse katsetusi, et hakata kasutama biodiislikütust lennutranspordis eesmärgiga vähendada lennusektori CO2heitkoguseid. |
| --- | --- |

(44)

Biodiislikütuse ja mineraaldiislikütuse segusid kasutatakse transpordisektoris diislikütusega töötavate maanteesõidukite kütusena, näiteks sõiduautodes, veoautodes ja bussides ning samuti rongides. Puhtal kujul või mineraaldiislikütusega segatud biodiislikütust saab kasutada ka katlakütusena kodustes, kaubanduslikes või tööstuslikes kateldes ning generaatorite kütusena elektri tootmiseks. Tehakse katsetusi, et hakata kasutama biodiislikütust lennutranspordis eesmärgiga vähendada lennusektori CO2heitkoguseid.

2

| (45) | Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi koodid 1516209821, 1516209829 ja 1516209830), ex 1518 00 91 (TARICi koodid 1518009121, 1518009129 ja 1518009130), ex 1518 00 95 (TARICi kood 1518009510), ex 1518 00 99 (TARICi koodid 1518009921, 1518009929 ja 1518009930), ex 2710 19 43 (TARICi koodid 2710194321, 2710194329 ja 2710194330), ex 2710 19 46 (TARICi koodid 2710194621, 2710194629 ja 2710194630), ex 2710 19 47 (TARICi koodid 2710194721, 2710194729 ja 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (TARICi koodid 3824999210, 3824999212 ja 3824999220), 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 (TARICi koodid 3826009011, 3826009019 ja 3826009030) alla. |
| --- | --- |

(45)

Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi koodid 1516209821, 1516209829 ja 1516209830), ex 1518 00 91 (TARICi koodid 1518009121, 1518009129 ja 1518009130), ex 1518 00 95 (TARICi kood 1518009510), ex 1518 00 99 (TARICi koodid 1518009921, 1518009929 ja 1518009930), ex 2710 19 43 (TARICi koodid 2710194321, 2710194329 ja 2710194330), ex 2710 19 46 (TARICi koodid 2710194621, 2710194629 ja 2710194630), ex 2710 19 47 (TARICi koodid 2710194721, 2710194729 ja 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (TARICi koodid 3824999210, 3824999212 ja 3824999220), 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 (TARICi koodid 3826009011, 3826009019 ja 3826009030) alla.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (46) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  a) | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(46)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

a)

vaatlusalune toode;

| b) | toode, mida toodetakse ja müüakse Argentina siseturul; |
| --- | --- |

b)

toode, mida toodetakse ja müüakse Argentina siseturul;

| c) | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

c)

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (47) | Komisjon otsustas seega käsitada neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon otsustas seega käsitada neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

2.3.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (48) | Komisjon ei saanud toote määratlusega seotud väited. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon ei saanud toote määratlusega seotud väited.

3.   SUBSIDEERIMINE

SUBSIDEERIMINE

3.1.   Subsiidiumid ja subsiidiumikavad, mis on kõnealuse uurimisega hõlmatud

Subsiidiumid ja subsiidiumikavad, mis on kõnealuse uurimisega hõlmatud

| (49) | Kättesaadava teabe, sealhulgas kaebuses, algatamisteatises ja komisjoni küsimustikule saadud vastustes sisalduva teabe põhjal uuris komisjon Argentina valitsuse väidetavat subsideerimist järgmiste subsiidiumikavade kaudu:






  1) | valitsuse toetus biodiislikütuse tootmisharule, sealhulgas piisavast väiksema tasu eest sojaubade tarnimise kaudu; |
| --- | --- | --- |

(49)

Kättesaadava teabe, sealhulgas kaebuses, algatamisteatises ja komisjoni küsimustikule saadud vastustes sisalduva teabe põhjal uuris komisjon Argentina valitsuse väidetavat subsideerimist järgmiste subsiidiumikavade kaudu:

1)

valitsuse toetus biodiislikütuse tootmisharule, sealhulgas piisavast väiksema tasu eest sojaubade tarnimise kaudu;

| 2) | valitsuse korraldusega biodiisliost piisavast suurema tasu eest (edaspidi „biodiislikütuse tarneleping“); |
| --- | --- |

2)

valitsuse korraldusega biodiisliost piisavast suurema tasu eest (edaspidi „biodiislikütuse tarneleping“);

| 3) | soodustingimustel laenude andmine ja ekspordi finantseerimine, sh sooduslaenud Argentina rahvuspangalt (Banco de la Nación Argentina, edaspidi „BNA“); |
| --- | --- |

3)

soodustingimustel laenude andmine ja ekspordi finantseerimine, sh sooduslaenud Argentina rahvuspangalt (Banco de la Nación Argentina, edaspidi „BNA“);

| 4) | valitsuse loobumine tavaliselt laekuvatest tuludest (nt biodiislikütuse tootjate jaoks kiirendatud amortisatsioon 2006. aasta biodiislikütuse seaduse alusel, biodiislikütuse tootjate jaoks väidetav miinimumtulumaksust vabastamine või selle edasilükkamine 2006. aasta biodiislikütuse seaduse alusel; ning |
| --- | --- |

4)

valitsuse loobumine tavaliselt laekuvatest tuludest (nt biodiislikütuse tootjate jaoks kiirendatud amortisatsioon 2006. aasta biodiislikütuse seaduse alusel, biodiislikütuse tootjate jaoks väidetav miinimumtulumaksust vabastamine või selle edasilükkamine 2006. aasta biodiislikütuse seaduse alusel; ning

| 5) | provintside ja kohalike omavalitsusüksuste tasandil maksuvabastused:






  a) | provintsi tasandil maksuvabastused, mida võimaldab Cordoba provints; |
| --- | --- | --- |

5)

provintside ja kohalike omavalitsusüksuste tasandil maksuvabastused:

a)

provintsi tasandil maksuvabastused, mida võimaldab Cordoba provints;

| b) | provintsi tasandil maksuvabastused, mida võimaldab Buenos Airese provints; |
| --- | --- |

b)

provintsi tasandil maksuvabastused, mida võimaldab Buenos Airese provints;

| c) | Santiago del Estero provintsi edendamise ja tööstusarengu kava (PSPID) – provintsi seadus nr 6.750; |
| --- | --- |

c)

Santiago del Estero provintsi edendamise ja tööstusarengu kava (PSPID) – provintsi seadus nr 6.750;

| d) | Louis Dreyfus Argentina ja General Lagose kohaliku omavalitsusüksuse vaheline kohalike maksude kokkulepe; |
| --- | --- |

d)

Louis Dreyfus Argentina ja General Lagose kohaliku omavalitsusüksuse vaheline kohalike maksude kokkulepe;

| e) | protsentuaalne maksumäära alandamine dokumendi Pacto Fiscal alusel (dekreet 14/1994) |
| --- | --- |

e)

protsentuaalne maksumäära alandamine dokumendi Pacto Fiscal alusel (dekreet 14/1994)

| f) | kinnisvaramaksu vabastus Santa Fe tööstusseaduse alusel: kinnisvaramaksu tasumisest vabastus tööstuse edendamist käsitleva provintsi seaduse nr 8.478/1979 (artikkel 4) alusel; |
| --- | --- |

f)

kinnisvaramaksu vabastus Santa Fe tööstusseaduse alusel: kinnisvaramaksu tasumisest vabastus tööstuse edendamist käsitleva provintsi seaduse nr 8.478/1979 (artikkel 4) alusel;

| g) | provintsi tasandil maksuvabastused, mida võimaldab Santa Fe provints; |
| --- | --- |

g)

provintsi tasandil maksuvabastused, mida võimaldab Santa Fe provints;

| h) | Santa Fe tempelmaksu vabastuse artikkel 183.29; |
| --- | --- |

h)

Santa Fe tempelmaksu vabastuse artikkel 183.29;

| i) | Santa Fe eksportmüügi käibemaksuvabastuse artikkel 127. |
| --- | --- |

i)

Santa Fe eksportmüügi käibemaksuvabastuse artikkel 127.

3.2.   Valitsuse toetus biodiislikütuse tootmisharule, sealhulgas piisavast väiksema tasu eest sojaubade tarnimise kaudu

Valitsuse toetus biodiislikütuse tootmisharule, sealhulgas piisavast väiksema tasu eest sojaubade tarnimise kaudu

3.2.1.   Alusmääruse artikli 28 lõike 1 kohaldamine

Alusmääruse artikli 28 lõike 1 kohaldamine

| (50) | Komisjon teatas Argentina valitsusele, et ta sai kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida muu hulgas piisavast väiksema tasu eest sojaubade pakkumise kaudu biodiislikütuse tootmisharule antud väidetava toetuse olemasolu ja ulatust. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon teatas Argentina valitsusele, et ta sai kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida muu hulgas piisavast väiksema tasu eest sojaubade pakkumise kaudu biodiislikütuse tootmisharule antud väidetava toetuse olemasolu ja ulatust.

| (51) | Kõigepealt palus komisjon Argentina valitsusel esitada kõikide asjaomase toote tootmiseks peamist sisendit (sojauba) tarnivate äriühingute kontaktandmed (nimi, aadress, e-posti aadress). Argentina valitsus ei esitanud neid kontaktandmeid. |
| --- | --- |

(51)

Kõigepealt palus komisjon Argentina valitsusel esitada kõikide asjaomase toote tootmiseks peamist sisendit (sojauba) tarnivate äriühingute kontaktandmed (nimi, aadress, e-posti aadress). Argentina valitsus ei esitanud neid kontaktandmeid.

| (52) | Kuna sellele küsimusele vastust ei saadud, saadeti Argentina valitsusele 17. aprillil 2018 lisateabe päring seoses teabega, mis puudutas suurimaid sojaubade tootjaid/tarnijaid, kes on tarninud sisendit Argentina biodiislikütuse tootjatele. |
| --- | --- |

(52)

Kuna sellele küsimusele vastust ei saadud, saadeti Argentina valitsusele 17. aprillil 2018 lisateabe päring seoses teabega, mis puudutas suurimaid sojaubade tootjaid/tarnijaid, kes on tarninud sisendit Argentina biodiislikütuse tootjatele.

| (53) | Võttes arvesse märkimisväärset arvu äriühinguid, mis pakuvad asjaomase toote jaoks peamist sisendit, küsis komisjon hea koostöö vaimus ja eesmärgiga koguda uurimise jaoks vähemalt mõnesid asjakohaseid andmeid, andmeid üksnes kümnelt kõige olulisemalt sojaubade tootjalt/tarnijalt. |
| --- | --- |

(53)

Võttes arvesse märkimisväärset arvu äriühinguid, mis pakuvad asjaomase toote jaoks peamist sisendit, küsis komisjon hea koostöö vaimus ja eesmärgiga koguda uurimise jaoks vähemalt mõnesid asjakohaseid andmeid, andmeid üksnes kümnelt kõige olulisemalt sojaubade tootjalt/tarnijalt.

| (54) | Komisjon ei saanud enamiku nende asjaomase toote tootmiseks sisendi tootjate/tarnijate puhul täielikku teavet. Tegelikult sai komisjon teavet üksnes nendelt biodiislikütuse tootjatelt, kes toodavad ise sojaõli (mitte sojaube). Kümnelt suurimalt sojaubade tootjalt küsitud teavet ei saadud. Selle teabe puudumisel leidis komisjon, et talle oli jäetud esitamata väga oluline teave uurimise selle tahu kohta. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon ei saanud enamiku nende asjaomase toote tootmiseks sisendi tootjate/tarnijate puhul täielikku teavet. Tegelikult sai komisjon teavet üksnes nendelt biodiislikütuse tootjatelt, kes toodavad ise sojaõli (mitte sojaube). Kümnelt suurimalt sojaubade tootjalt küsitud teavet ei saadud. Selle teabe puudumisel leidis komisjon, et talle oli jäetud esitamata väga oluline teave uurimise selle tahu kohta.

| (55) | Peale selle küsis komisjon kättesaadavat teavet, mida sooviti eelmises põhjenduses nende sojaoa tarnijate kohta aastatel 2014, 2015 ja 2016 ning uurimisperioodil, milles ei ole Argentina valitsusel osalust või mille puhul ta ei ole suurim osanik. Seda teavet nõuti selleks, et hinnata, kas sojaubade tarnija ja biodiislikütuse tootja on sõltumatud, seotud või sama üksuse osad. Komisjon küsis tõendeid, et Argentina valitsus on püüdnud nende tarnijatega ühendust võtta, või palus näidata komisjonile, kuidas seda teavet saada (nt asjaomaste ühingute kaudu). Argentina valitsus ei lisanud nõutud teavet ega tõendeid Argentina valitsuse püüete kohta nende tarnijatega ühendust võtta. |
| --- | --- |

(55)

Peale selle küsis komisjon kättesaadavat teavet, mida sooviti eelmises põhjenduses nende sojaoa tarnijate kohta aastatel 2014, 2015 ja 2016 ning uurimisperioodil, milles ei ole Argentina valitsusel osalust või mille puhul ta ei ole suurim osanik. Seda teavet nõuti selleks, et hinnata, kas sojaubade tarnija ja biodiislikütuse tootja on sõltumatud, seotud või sama üksuse osad. Komisjon küsis tõendeid, et Argentina valitsus on püüdnud nende tarnijatega ühendust võtta, või palus näidata komisjonile, kuidas seda teavet saada (nt asjaomaste ühingute kaudu). Argentina valitsus ei lisanud nõutud teavet ega tõendeid Argentina valitsuse püüete kohta nende tarnijatega ühendust võtta.

| (56) | Argentina valitsuse 15. veebruari 2018. aasta vastuses väideti, et komisjoni nõutavaid andmeid sojaubade kasvatajate kohta võivad esitada neli asutust, millest kaks on ACSOJA (Asociación de la Cadena de la Soja Argentina) ja CARBIO. Komisjoni talitused kohtusid Argentinasse tehtud kontrollkäigu ajal mõlema asutusega, aga sojaubade tarnijate kohta andmeid ei saadud. Teist kahte asutust (7) ei kontrollitud, arvestades kehtivat ajapiirangut. ACSOJA ja CARBIO valiti kontrollimiseks kui kaks asutust, mis suudavad kõige suurema tõenäosusega uurimisel abistada. |
| --- | --- |

(56)

Argentina valitsuse 15. veebruari 2018. aasta vastuses väideti, et komisjoni nõutavaid andmeid sojaubade kasvatajate kohta võivad esitada neli asutust, millest kaks on ACSOJA (Asociación de la Cadena de la Soja Argentina) ja CARBIO. Komisjoni talitused kohtusid Argentinasse tehtud kontrollkäigu ajal mõlema asutusega, aga sojaubade tarnijate kohta andmeid ei saadud. Teist kahte asutust (7) ei kontrollitud, arvestades kehtivat ajapiirangut. ACSOJA ja CARBIO valiti kontrollimiseks kui kaks asutust, mis suudavad kõige suurema tõenäosusega uurimisel abistada.

7

| (57) | Ühinguga ACSOJA peetud kohtumisel esitasid komisjoni esindajad mitu küsimust Argentina sojaubade turu olukorra, ühingu ja biodiislikütuse tootjate vahelise tarnesuhte ning ühingu tegevusele ekspordimaksu poolt avaldatava mõju kohta. ACSOJA esindaja ei andnud neile küsimustele ühtegi sisulist vastust ega esitanud konkreetseid andmeid või tõendeid, mis on uurimise jaoks kasulikud. Oli selge, et ACSOJA esindas üksnes teisi esindavaid organeid sojaubade väärtusahelas ning ei osanud vastata üksikasjalikele päringutele ega anda komisjoni talitustele küsimustikus nõutud teavet sojaubade tootmise kohta. |
| --- | --- |

(57)

Ühinguga ACSOJA peetud kohtumisel esitasid komisjoni esindajad mitu küsimust Argentina sojaubade turu olukorra, ühingu ja biodiislikütuse tootjate vahelise tarnesuhte ning ühingu tegevusele ekspordimaksu poolt avaldatava mõju kohta. ACSOJA esindaja ei andnud neile küsimustele ühtegi sisulist vastust ega esitanud konkreetseid andmeid või tõendeid, mis on uurimise jaoks kasulikud. Oli selge, et ACSOJA esindas üksnes teisi esindavaid organeid sojaubade väärtusahelas ning ei osanud vastata üksikasjalikele päringutele ega anda komisjoni talitustele küsimustikus nõutud teavet sojaubade tootmise kohta.

| (58) | Samuti andis ACSOJA kontrollkäigu ajal lubaduse saata pressiteated, mis puudutasid sojaubade ekspordimaksu ja selle järgmise etapi tootmist. Komisjon ei ole neid pressiteateid kätte saanud. |
| --- | --- |

(58)

Samuti andis ACSOJA kontrollkäigu ajal lubaduse saata pressiteated, mis puudutasid sojaubade ekspordimaksu ja selle järgmise etapi tootmist. Komisjon ei ole neid pressiteateid kätte saanud.

| (59) | Kuna CARBIO on biodiislikütuse tootjate ühendus, ei osanud ta anda komisjonile nõutavaid andmeid sojaubade tootjate kohta. |
| --- | --- |

(59)

Kuna CARBIO on biodiislikütuse tootjate ühendus, ei osanud ta anda komisjonile nõutavaid andmeid sojaubade tootjate kohta.

| (60) | Seega ei esitanud Argentina valitsus selle kohta, et valitsus pakub väidetavalt sojaube piisavast väiksema tasu eest, vajalikku teavet ja vajalikke tõendeid, mida komisjon nõudis oma küsimustikus, 17. aprilli 2018. aasta kirjas ja kontrollkäigu ajal. |
| --- | --- |

(60)

Seega ei esitanud Argentina valitsus selle kohta, et valitsus pakub väidetavalt sojaube piisavast väiksema tasu eest, vajalikku teavet ja vajalikke tõendeid, mida komisjon nõudis oma küsimustikus, 17. aprilli 2018. aasta kirjas ja kontrollkäigu ajal.

| (61) | Piisava koostöö puudumine ei võimaldanud komisjonil koguda kogu teavet, mida ta peab selles uurimises oma järelduste tegemiseks asjakohaseks. Täpsemalt ei õnnestunud komisjonil saada teavet ja andmeid sojaubade tootjate turu kohta, mõju kohta, mida valitsuse meetmed (näiteks sojaubade ekspordimaks) avaldavad nende käitumisele, ega biodiislikütuse tootjatele sojaubade tarnimise kohta. |
| --- | --- |

(61)

Piisava koostöö puudumine ei võimaldanud komisjonil koguda kogu teavet, mida ta peab selles uurimises oma järelduste tegemiseks asjakohaseks. Täpsemalt ei õnnestunud komisjonil saada teavet ja andmeid sojaubade tootjate turu kohta, mõju kohta, mida valitsuse meetmed (näiteks sojaubade ekspordimaks) avaldavad nende käitumisele, ega biodiislikütuse tootjatele sojaubade tarnimise kohta.

| (62) | See teave hõlmas sojaubade tootjate käitumist ja otsuseid enne ja pärast ekspordimaksude ja sarnasel määral piiravate meetmete kehtestamist ja nende eri muudatusi, nende tootmisstrateegiaid ja võimalust lülituda ümber teistele põllumajanduskultuuridele, põllumaa kättesaadavust ja juurdepääsu põllumaale, turu omadusi ja muutuseid seoses suurettevõtete ja VKEde eristamisega, nende sise- ja eksporditurgude müügi- ja turustuskanaleid ja -strateegiaid, hindasid ja hinnakujunduspõhimõtteid nende sise- ja eksporditurgudel, rahvusvahelise hinna mõju nende hinnakujunduspõhimõtetele, konkurentsiolukorda siseturul ja eksporditurgudel, nende kasumlikkust aastate jooksul, võimaliku ülevõimsuse ja ladustamisstrateegiate mõju, nende siseturu ja eksporditurgude peamiste klientide importi ja eksporti, sealhulgas sojaubade purustamise sektori rolli ja selle sektori saavutatud lisaväärtust, samuti purustamissektori konkurentsiolukorda Argentinas ja rahvusvahelistel turgudel. |
| --- | --- |

(62)

See teave hõlmas sojaubade tootjate käitumist ja otsuseid enne ja pärast ekspordimaksude ja sarnasel määral piiravate meetmete kehtestamist ja nende eri muudatusi, nende tootmisstrateegiaid ja võimalust lülituda ümber teistele põllumajanduskultuuridele, põllumaa kättesaadavust ja juurdepääsu põllumaale, turu omadusi ja muutuseid seoses suurettevõtete ja VKEde eristamisega, nende sise- ja eksporditurgude müügi- ja turustuskanaleid ja -strateegiaid, hindasid ja hinnakujunduspõhimõtteid nende sise- ja eksporditurgudel, rahvusvahelise hinna mõju nende hinnakujunduspõhimõtetele, konkurentsiolukorda siseturul ja eksporditurgudel, nende kasumlikkust aastate jooksul, võimaliku ülevõimsuse ja ladustamisstrateegiate mõju, nende siseturu ja eksporditurgude peamiste klientide importi ja eksporti, sealhulgas sojaubade purustamise sektori rolli ja selle sektori saavutatud lisaväärtust, samuti purustamissektori konkurentsiolukorda Argentinas ja rahvusvahelistel turgudel.

| (63) | Pealegi vastupidi sellele, mida Argentina valitsus oli väitnud oma vastuses küsimustikule, leidsid komisjoni talitused, et ta teatas kontrollkäigu ajal, et Argentina valitsus on olnud ühe biodiislikütuse tootmisharule sojaubade tarnija, nimelt YPFi omanik (8). Samas kuna YPF on vaid üks sadadest biodiislikütuse tootmisharule sojaubade tarnijatest, oli tema esitatud teave ebapiisav, et teha kindlaks ülejäänud biodiislikütuse tootmisharule sojaubade tarnijate käitumine. Seejuures YPF ei kasvata sojaube, vaid aktsepteerib neid maksena oma väetise ja kütuse eest ning seejärel müüb sojaoad Argentina siseturul maha. Seepärast ei ole see äriühing tüüpiline sojaubade kasvatajatele, kes tarnivad biodiislikütuse tootmisharule. |
| --- | --- |

(63)

Pealegi vastupidi sellele, mida Argentina valitsus oli väitnud oma vastuses küsimustikule, leidsid komisjoni talitused, et ta teatas kontrollkäigu ajal, et Argentina valitsus on olnud ühe biodiislikütuse tootmisharule sojaubade tarnija, nimelt YPFi omanik (8). Samas kuna YPF on vaid üks sadadest biodiislikütuse tootmisharule sojaubade tarnijatest, oli tema esitatud teave ebapiisav, et teha kindlaks ülejäänud biodiislikütuse tootmisharule sojaubade tarnijate käitumine. Seejuures YPF ei kasvata sojaube, vaid aktsepteerib neid maksena oma väetise ja kütuse eest ning seejärel müüb sojaoad Argentina siseturul maha. Seepärast ei ole see äriühing tüüpiline sojaubade kasvatajatele, kes tarnivad biodiislikütuse tootmisharule.

8

| (64) | Argentina valitsuselt saadud vastupidise teabe puudumisel tugines komisjon osaliselt faktidele, mis olid kättesaadavad, et teha oma järeldused nende uurimise aspektide kohta kooskõlas alusmääruse artikliga 28. |
| --- | --- |

(64)

Argentina valitsuselt saadud vastupidise teabe puudumisel tugines komisjon osaliselt faktidele, mis olid kättesaadavad, et teha oma järeldused nende uurimise aspektide kohta kooskõlas alusmääruse artikliga 28.

| (65) | Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Argentina valitsus uuesti, et ta ei teinud täielikku koostööd seoses sojaubade kasvatajatelt taotletud teabega, ning viitas oma 20. juuli 2018. aasta kirjale. CARBIO väitis ka seda, et komisjon märkis valesti, et Argentina valitsus ei teinud koostööd. |
| --- | --- |

(65)

Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Argentina valitsus uuesti, et ta ei teinud täielikku koostööd seoses sojaubade kasvatajatelt taotletud teabega, ning viitas oma 20. juuli 2018. aasta kirjale. CARBIO väitis ka seda, et komisjon märkis valesti, et Argentina valitsus ei teinud koostööd.

| (66) | Komisjon kordas, et Argentina valitsus ei esitanud sojaubade kasvatajate kontaktandmeid ning esitas üksnes osalist teavet sojaõli tootjate kohta. ACSOJA ja CARBIO ei esitanud teavet, mida komisjon oli taotlenud küsimustikus, ning ei andnud teavet ka nendega toimunud kohtumiste ajal. Peale selle selgus nende kohtumiste ajal, et ACSOJA esindaja ei oska vastata üksikasjalikele tehnilistele küsimustele ning et CARBIO on biodiislikütuse tootjate ja mitte sojaubade tootjate ühendus. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon kordas, et Argentina valitsus ei esitanud sojaubade kasvatajate kontaktandmeid ning esitas üksnes osalist teavet sojaõli tootjate kohta. ACSOJA ja CARBIO ei esitanud teavet, mida komisjon oli taotlenud küsimustikus, ning ei andnud teavet ka nendega toimunud kohtumiste ajal. Peale selle selgus nende kohtumiste ajal, et ACSOJA esindaja ei oska vastata üksikasjalikele tehnilistele küsimustele ning et CARBIO on biodiislikütuse tootjate ja mitte sojaubade tootjate ühendus.

| (67) | Komisjon tegi järelduse, et seoses Argentina valitsuse väidetava toetusega biodiislikütuse tootmisharule eelkõige eri meetmete kaudu, sealhulgas pakkudes sojauba piisavast väiksema tasu eest, ei esitanud Argentina valitsus vajalikku teavet ja vajalikke tõendeid, mida komisjon nõudis oma küsimustikus, 17. aprilli 2018. aasta kirjas ja kontrollkäigu ajal. Selle tulemusena pidi komisjon tuginema kättesaadavatele faktidele uurimise selle aspekti kohta. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon tegi järelduse, et seoses Argentina valitsuse väidetava toetusega biodiislikütuse tootmisharule eelkõige eri meetmete kaudu, sealhulgas pakkudes sojauba piisavast väiksema tasu eest, ei esitanud Argentina valitsus vajalikku teavet ja vajalikke tõendeid, mida komisjon nõudis oma küsimustikus, 17. aprilli 2018. aasta kirjas ja kontrollkäigu ajal. Selle tulemusena pidi komisjon tuginema kättesaadavatele faktidele uurimise selle aspekti kohta.

| (68) | Kuna Argentina valitsus ei esitanud andmeid sojaubade kasvatajate kohta Argentinas, tugines komisjon andmetele, mille esitasid valimisse kaasatud eksportivad tootjad sojaubade omamaise hinna kohta. Peale selle tugines komisjon avalikult kättesaadavale teabele selle kohta, et Argentina valitsus on andnud sojaubade kasvatajale suuniseid või volitusi müüa sojaube siseturul piisavast väiksema tasu eest, ning Argentina valitsuse kavatsuse kohta toetada selle ja muude seotud meetmete kaudu biodiislikütuse tootmisharu. |
| --- | --- |

(68)

Kuna Argentina valitsus ei esitanud andmeid sojaubade kasvatajate kohta Argentinas, tugines komisjon andmetele, mille esitasid valimisse kaasatud eksportivad tootjad sojaubade omamaise hinna kohta. Peale selle tugines komisjon avalikult kättesaadavale teabele selle kohta, et Argentina valitsus on andnud sojaubade kasvatajale suuniseid või volitusi müüa sojaube siseturul piisavast väiksema tasu eest, ning Argentina valitsuse kavatsuse kohta toetada selle ja muude seotud meetmete kaudu biodiislikütuse tootmisharu.

| (69) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei olnud Argentina valitsus ja CARBIO taas nõus sellega, kuidas komisjon kättesaadavaid fakte kasutas kooskõlas alusmääruse artikliga 28. Nad väitsid, et kättesaadavate faktide kasutamine on õigustatud ainult siis, kui huvitatud isik ei esita „vajalikku teavet“, mis on konkreetse otsuse tegemiseks hädavajalik. Argentina valitsuse ja CARBIO sõnade kohaselt ei tõendanud komisjon kordagi, kuidas taotletud teave on hädavajalik konkreetse otsuse tegemiseks, ning ignoreeris asjaolu, et küsitud teave ei olnud Argentina valitsuse jaoks kättesaadav või see oli rangelt kaitstud maksusaladuse seadusega. |
| --- | --- |

(69)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei olnud Argentina valitsus ja CARBIO taas nõus sellega, kuidas komisjon kättesaadavaid fakte kasutas kooskõlas alusmääruse artikliga 28. Nad väitsid, et kättesaadavate faktide kasutamine on õigustatud ainult siis, kui huvitatud isik ei esita „vajalikku teavet“, mis on konkreetse otsuse tegemiseks hädavajalik. Argentina valitsuse ja CARBIO sõnade kohaselt ei tõendanud komisjon kordagi, kuidas taotletud teave on hädavajalik konkreetse otsuse tegemiseks, ning ignoreeris asjaolu, et küsitud teave ei olnud Argentina valitsuse jaoks kättesaadav või see oli rangelt kaitstud maksusaladuse seadusega.

| (70) | Komisjon selgitas Argentina valitsusega peetud kirjavahetuses põhjalikult põhjuseid, miks ta vajas üksikasjalikumat teavet sojaoa kasvatajate ja sojaõli tootjate kohta. Argentina valitsuse ja CARBIO väidet, et Argentina valitsus ei saanud seda teavet esitada, ei toetanud tõendid, mis kinnitanuks, et see oli nii või et komisjonil oleks olnud muid mõistlikke viise sellise teabe saamiseks. Taotletud teave oli selline, et komisjon võis eeldada, et see oli kas Argentina valitsuse ja/või CARBIO valduses või vähemalt oli Argentina valitsusel sojaoakasvatajate ja sojaõlitootjate üle regulatiivne kontroll, et kõnealust teavet nõuda. Komisjon eeldas ka paremat koostööd sojaoakasvatajatelt ja sojaõlitootjatelt, kui Argentina valitsus nendega ühendust võttis otse ja/või tihedas koostöös komisjoniga. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon selgitas Argentina valitsusega peetud kirjavahetuses põhjalikult põhjuseid, miks ta vajas üksikasjalikumat teavet sojaoa kasvatajate ja sojaõli tootjate kohta. Argentina valitsuse ja CARBIO väidet, et Argentina valitsus ei saanud seda teavet esitada, ei toetanud tõendid, mis kinnitanuks, et see oli nii või et komisjonil oleks olnud muid mõistlikke viise sellise teabe saamiseks. Taotletud teave oli selline, et komisjon võis eeldada, et see oli kas Argentina valitsuse ja/või CARBIO valduses või vähemalt oli Argentina valitsusel sojaoakasvatajate ja sojaõlitootjate üle regulatiivne kontroll, et kõnealust teavet nõuda. Komisjon eeldas ka paremat koostööd sojaoakasvatajatelt ja sojaõlitootjatelt, kui Argentina valitsus nendega ühendust võttis otse ja/või tihedas koostöös komisjoniga.

3.2.2.   Analüüs

Analüüs

| (71) | Kaebuse esitaja väitis, et Argentina valitsus toetab biodiislikütuse tootmisharu eri meetmete kaudu. Kaebuse esitaja väitis eelkõige, et Argentina valitsus on rakendanud kõrgete ekspordimaksude poliitika ja muud määrused seoses sojaubade ja sojaõliga, mis on peamine tooraine, mida kasutatakse biodiislikütuse tootmiseks Argentinas. Seda tehes tagas Argentina valitsus kaebuse esitaja sõnul selle, et biodiislikütuse tootmise toorainete hind püsis märkimisväärselt madalamal kui üleilmsed hinnad. |
| --- | --- |

(71)

Kaebuse esitaja väitis, et Argentina valitsus toetab biodiislikütuse tootmisharu eri meetmete kaudu. Kaebuse esitaja väitis eelkõige, et Argentina valitsus on rakendanud kõrgete ekspordimaksude poliitika ja muud määrused seoses sojaubade ja sojaõliga, mis on peamine tooraine, mida kasutatakse biodiislikütuse tootmiseks Argentinas. Seda tehes tagas Argentina valitsus kaebuse esitaja sõnul selle, et biodiislikütuse tootmise toorainete hind püsis märkimisväärselt madalamal kui üleilmsed hinnad.

| (72) | Nagu märgitud tõendite piisavust käsitlevas komisjoni memorandumis, (9) leidis komisjon, et ekspordimaksud osutusid üheks töövahendiks, mille Argentina valitsus oli välja töötanud, et suunata sojaoa kasvatajad ja sojaõli tootjaid Argentina biodiislikütuse tootmisharu abistama. Komisjon on käesoleval uurimisel analüüsinud mitmeid meetmeid, mille Argentina valitsus on vastu võtnud, et toetada kunstlikult Argentina biodiislikütuse tootmisharu. |
| --- | --- |

(72)

Nagu märgitud tõendite piisavust käsitlevas komisjoni memorandumis, (9) leidis komisjon, et ekspordimaksud osutusid üheks töövahendiks, mille Argentina valitsus oli välja töötanud, et suunata sojaoa kasvatajad ja sojaõli tootjaid Argentina biodiislikütuse tootmisharu abistama. Komisjon on käesoleval uurimisel analüüsinud mitmeid meetmeid, mille Argentina valitsus on vastu võtnud, et toetada kunstlikult Argentina biodiislikütuse tootmisharu.

9

| (73) | Tasakaalustatava subsiidiumi olemasolu kindlakstegemiseks peavad olema täidetud kolm järgmist tingimust: a) rahaline toetus või sissetuleku-/hinnatoetus; b) saadav kasu ja c) konkreetsus (alusmääruse artikkel 3) (10). |
| --- | --- |

(73)

Tasakaalustatava subsiidiumi olemasolu kindlakstegemiseks peavad olema täidetud kolm järgmist tingimust: a) rahaline toetus või sissetuleku-/hinnatoetus; b) saadav kasu ja c) konkreetsus (alusmääruse artikkel 3) (10).

10

| (74) | Esimese elemendi kohta järelduse tegemiseks analüüsis komisjon seda, kas Argentina valitsuse võetud meetmed toovad kaasa rahalise toetuse sellises vormis, et valitsus pakub Argentina biodiislikütust eksportivatele tootjatele sojaube piisavast väiksema tasu eest, tuginedes alusmääruse artikli 3 lõike 1 punktile a, ja/või kas Argentina valitsuse võetud meetmed kuuluvad biodiislikütuse tootmisharu sissetuleku-/hinnatoetuse kategooria alla alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti b kohaselt. |
| --- | --- |

(74)

Esimese elemendi kohta järelduse tegemiseks analüüsis komisjon seda, kas Argentina valitsuse võetud meetmed toovad kaasa rahalise toetuse sellises vormis, et valitsus pakub Argentina biodiislikütust eksportivatele tootjatele sojaube piisavast väiksema tasu eest, tuginedes alusmääruse artikli 3 lõike 1 punktile a, ja/või kas Argentina valitsuse võetud meetmed kuuluvad biodiislikütuse tootmisharu sissetuleku-/hinnatoetuse kategooria alla alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti b kohaselt.

3.2.2.1.   Rahaline toetus

Rahaline toetus

| (75) | Komisjon täheldas kõigepealt, et kõik valimisse kaasatud äriühingud ostavad sojaube siseturul kas seotud või sõltumatutelt äriühingutelt, et töödelda neid sojaõliks ja seejärel biodiislikütuseks. Valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei ostnud sojaõli selle järgnevaks biodiislikütuseks töötlemiseks, sest nad purustasid ise sojaube sojaõliks biodiislikütuse tootmise vaheetapina. Seepärast keskendub järgmistes alapunktides esitatud analüüs sellele, kas Argentina valitsus tarnis sojaube (ja mitte sojaõli) piisavast väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon täheldas kõigepealt, et kõik valimisse kaasatud äriühingud ostavad sojaube siseturul kas seotud või sõltumatutelt äriühingutelt, et töödelda neid sojaõliks ja seejärel biodiislikütuseks. Valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei ostnud sojaõli selle järgnevaks biodiislikütuseks töötlemiseks, sest nad purustasid ise sojaube sojaõliks biodiislikütuse tootmise vaheetapina. Seepärast keskendub järgmistes alapunktides esitatud analüüs sellele, kas Argentina valitsus tarnis sojaube (ja mitte sojaõli) piisavast väiksema tasu eest.

| (76) | Alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv teises taandes märgitakse, et rahaline toetus on olemas, kui valitsus: „teeb mõnele eraõiguslikule asutusele ülesandeks täita üht või mitut alapunktides i, ii ja iii nimetatud ülesannet, mis on tavaliselt valitsuse ülesanne, ja menetlus ei erine tegelikult valitsuste poolt tavaliselt järgitavast menetlusest“. Alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis iii kirjeldatud tüüpi funktsioonid esinevad, kui „valitsus pakub kaupu või teenuseid, mis ei kuulu üldisesse infrastruktuuri, või ostab kaupu...“ Kõnealused sätted peegeldavad WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a 1 alapunkte iii ja iv, ning neid tuleb tõlgendada ja rakendada asjakohast WTO menetluspraktikat arvesse võttes. |
| --- | --- |

(76)

Alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv teises taandes märgitakse, et rahaline toetus on olemas, kui valitsus: „teeb mõnele eraõiguslikule asutusele ülesandeks täita üht või mitut alapunktides i, ii ja iii nimetatud ülesannet, mis on tavaliselt valitsuse ülesanne, ja menetlus ei erine tegelikult valitsuste poolt tavaliselt järgitavast menetlusest“. Alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis iii kirjeldatud tüüpi funktsioonid esinevad, kui „valitsus pakub kaupu või teenuseid, mis ei kuulu üldisesse infrastruktuuri, või ostab kaupu...“ Kõnealused sätted peegeldavad WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a 1 alapunkte iii ja iv, ning neid tuleb tõlgendada ja rakendada asjakohast WTO menetluspraktikat arvesse võttes.

| (77) | WTO vaekogu teemal „US – Export restraints“ otsustas, et WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a 1 alapunktis iv märgitud sõnade „volitama“ ja „suunama“ tavatähenduste kohaselt peab valitsuse tegevus sisaldama delegeerimist (volitamise puhul) ja käskude andmist (suunamise puhul) (11). Ta lükkas tagasi Ameerika Ühendriikide „põhjuse ja mõju argumendi“ ning nõudis selget ja kinnitavat delegeerimist või käskude andmist (12). |
| --- | --- |

(77)

WTO vaekogu teemal „US – Export restraints“ otsustas, et WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a 1 alapunktis iv märgitud sõnade „volitama“ ja „suunama“ tavatähenduste kohaselt peab valitsuse tegevus sisaldama delegeerimist (volitamise puhul) ja käskude andmist (suunamise puhul) (11). Ta lükkas tagasi Ameerika Ühendriikide „põhjuse ja mõju argumendi“ ning nõudis selget ja kinnitavat delegeerimist või käskude andmist (12).

11

12

| (78) | Siiski oli apellatsioonikogu järgmise vaidluse puhul arvamusel, et sõnade „volitama“ ja „suunama“ asendamine sõnadega „delegeerima“ ja „käske andma“ on standardina liiga jäik (13). Apellatsioonikogu arvamuse kohaselt tähendab „volitamine“, et valitsus paneb vastutuse eraõiguslikule asutusele, ning „suunamine“ tähendab olukorda, kus valitsus teostab oma võimu eraõigusliku asutuse üle (14). |
| --- | --- |

(78)

Siiski oli apellatsioonikogu järgmise vaidluse puhul arvamusel, et sõnade „volitama“ ja „suunama“ asendamine sõnadega „delegeerima“ ja „käske andma“ on standardina liiga jäik (13). Apellatsioonikogu arvamuse kohaselt tähendab „volitamine“, et valitsus paneb vastutuse eraõiguslikule asutusele, ning „suunamine“ tähendab olukorda, kus valitsus teostab oma võimu eraõigusliku asutuse üle (14).

13

14

| (79) | Mõlemal juhul kasutab valitsus eraõiguslikku asutust vahendajana rahalise toetuse andmiseks, ning „enamikel juhtudel on eeldatav, et eraõigusliku asutuse volitamine või suunamine hõlmab mõnel määral ka ähvardust või stiimuleid“ (15). Samal ajal ei lubata WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a 1 alapunktiga iv liikmesriikidel kehtestada toodetele tasakaalustusmeetmeid „kui valitsus rakendab oma üldiseid õigusaktides sätestatud regulatiivseid volitusi“ (16) või kui valitsuse sekkumine „võib või ei pruugi omada erilist tagajärge lihtsalt konkreetsetel faktilistel asjaoludel ning turuosaliste vabal valikul põhinevalt“ (17). Pigem osutavad volitamine ja suunamine „valitsuse aktiivsemale rollile kui lihtsalt stimuleerimine“ (18). |
| --- | --- |

(79)

Mõlemal juhul kasutab valitsus eraõiguslikku asutust vahendajana rahalise toetuse andmiseks, ning „enamikel juhtudel on eeldatav, et eraõigusliku asutuse volitamine või suunamine hõlmab mõnel määral ka ähvardust või stiimuleid“ (15). Samal ajal ei lubata WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a 1 alapunktiga iv liikmesriikidel kehtestada toodetele tasakaalustusmeetmeid „kui valitsus rakendab oma üldiseid õigusaktides sätestatud regulatiivseid volitusi“ (16) või kui valitsuse sekkumine „võib või ei pruugi omada erilist tagajärge lihtsalt konkreetsetel faktilistel asjaoludel ning turuosaliste vabal valikul põhinevalt“ (17). Pigem osutavad volitamine ja suunamine „valitsuse aktiivsemale rollile kui lihtsalt stimuleerimine“ (18).

15

16

17

18

| (80) | Peale selle ei leidnud WTO, et „eraõiguslikule asutusele kaalutlusõiguse andmine on tingimata vastuolus selle eraõigusliku asutuse volitamise või suunamisega [...] Ehkki võib esineda juhtumeid, mille puhul eraõiguslikule asutusele antud kaalutlusõiguse ulatus on selline, et enam ei ole võimalik teha nõuetekohaselt järeldust, et seda eraõiguslikku asutust on volitatud või suunatud (täitma konkreetset ülesannet), on see faktiline/tõendatav küsimus, mis tuleb lahendada iga juhtumi korral eraldi“ (19). |
| --- | --- |

(80)

Peale selle ei leidnud WTO, et „eraõiguslikule asutusele kaalutlusõiguse andmine on tingimata vastuolus selle eraõigusliku asutuse volitamise või suunamisega [...] Ehkki võib esineda juhtumeid, mille puhul eraõiguslikule asutusele antud kaalutlusõiguse ulatus on selline, et enam ei ole võimalik teha nõuetekohaselt järeldust, et seda eraõiguslikku asutust on volitatud või suunatud (täitma konkreetset ülesannet), on see faktiline/tõendatav küsimus, mis tuleb lahendada iga juhtumi korral eraldi“ (19).

19

| (81) | Kooskõlas asjaomaste WTO otsustega ei võrdu kõik valitsuse meetmed, mis annavad kasu, alusmääruse artikli 3 ja WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1 punkti a kohase rahalise toetusega. Peab olema tõendeid valitsuse poliitika või programmi olemasolu kohta, millega soovitakse edendada uurimise all olevat tootmisharu (käesoleval juhul biodiislikütuse/biokütuste tootmisharu), rakendades oma võimu või andes ülesande riiklikele või eraõiguslikele asutustele (siin: sojaubade kasvatajatele) pakkuda sojaube biodiislikütuse tootmisharule piisavast väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(81)

Kooskõlas asjaomaste WTO otsustega ei võrdu kõik valitsuse meetmed, mis annavad kasu, alusmääruse artikli 3 ja WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1 punkti a kohase rahalise toetusega. Peab olema tõendeid valitsuse poliitika või programmi olemasolu kohta, millega soovitakse edendada uurimise all olevat tootmisharu (käesoleval juhul biodiislikütuse/biokütuste tootmisharu), rakendades oma võimu või andes ülesande riiklikele või eraõiguslikele asutustele (siin: sojaubade kasvatajatele) pakkuda sojaube biodiislikütuse tootmisharule piisavast väiksema tasu eest.

| (82) | Kokkuvõttes on asjaomastes WTO otsustes sätestatud, et:






  i) | selle kindlaks määramisel, kas esineb rahaline toetus WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a 1 alusel, tuleks keskenduda pigem valitsuse tegevuse laadile kui valitsuse tegevuse mõjudele või tulemustele (20). Teisisõnu on hästi teada, et valitsused sekkuvad turul kui reguleerivad asutused ning avaldavad seda tehes turule ja ettevõtjatele mõju. Selles mõttes võib näiteks valitsus kehtestada õiguspäraselt ekspordimaksud, et saada tulu rahvusvahelistel turgudel väga konkurentsivõimelise toorme korral. Seevastu ei ole selline ekspordipiirangute kehtestamine õiguspärane, kui ilmneb, et sellise instrumendi kasutamine koos muude mehhanismidega eesmärgiga hoida tooret siseturul ja sundida tarnijaid müüma alla turuhinna, on osa laiemast valitsuse kavast, millega toetatakse konkreetset tootmisharu või mitut tootmisharu nende konkurentsivõime suurendamiseks. Seega on rahalise toetuse elemendi hindamisel oluline valitsuse tegevuse laad, sealhulgas selle kontekst, objekt ja eesmärk; |
| --- | --- | --- |

(82)

Kokkuvõttes on asjaomastes WTO otsustes sätestatud, et:

i)

selle kindlaks määramisel, kas esineb rahaline toetus WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a 1 alusel, tuleks keskenduda pigem valitsuse tegevuse laadile kui valitsuse tegevuse mõjudele või tulemustele (20). Teisisõnu on hästi teada, et valitsused sekkuvad turul kui reguleerivad asutused ning avaldavad seda tehes turule ja ettevõtjatele mõju. Selles mõttes võib näiteks valitsus kehtestada õiguspäraselt ekspordimaksud, et saada tulu rahvusvahelistel turgudel väga konkurentsivõimelise toorme korral. Seevastu ei ole selline ekspordipiirangute kehtestamine õiguspärane, kui ilmneb, et sellise instrumendi kasutamine koos muude mehhanismidega eesmärgiga hoida tooret siseturul ja sundida tarnijaid müüma alla turuhinna, on osa laiemast valitsuse kavast, millega toetatakse konkreetset tootmisharu või mitut tootmisharu nende konkurentsivõime suurendamiseks. Seega on rahalise toetuse elemendi hindamisel oluline valitsuse tegevuse laad, sealhulgas selle kontekst, objekt ja eesmärk;

laadile

mõjudele

tulemustele

20

reguleerivad asutused

mõju

| ii) | volitamine või suunamine hõlmaks sõnaselget ja kinnitavat toimingut, mis on suunatud konkreetsele isikule seoses konkreetse ülesande või kohustusega, mis erineb väga suurel määral olukorrast, kus valitsus sekkub turule mingil viisil, millel võib, aga ei pruugi olla konkreetne tulemus, arvestades faktilisi asjaolusid ja sellel turul tegutsevate isikute vaba valiku kasutamist. Lõppkokkuvõttes on volitamise või suunamise mõistete puhul küsimus selles, kas kõnealust käitumist, st rahalist toetust kaupade piisavast väiksema tasu eest pakkumise vormis saab seostada valitsusega või see on endiselt ettevõtjate vaba valik, pidades silmas turu kaalutlusi, näiteks reguleerivaid piiranguid; (21) |
| --- | --- |

ii)

volitamine või suunamine hõlmaks sõnaselget ja kinnitavat toimingut, mis on suunatud konkreetsele isikule seoses konkreetse ülesande või kohustusega, mis erineb väga suurel määral olukorrast, kus valitsus sekkub turule mingil viisil, millel võib, aga ei pruugi olla konkreetne tulemus, arvestades faktilisi asjaolusid ja sellel turul tegutsevate isikute vaba valiku kasutamist. Lõppkokkuvõttes on volitamise või suunamise mõistete puhul küsimus selles, kas kõnealust käitumist, st rahalist toetust kaupade piisavast väiksema tasu eest pakkumise vormis saab seostada valitsusega või see on endiselt ettevõtjate vaba valik, pidades silmas turu kaalutlusi, näiteks reguleerivaid piiranguid; (21)

tulemus

21

| iii) | WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a 1 alapunkt iv on iseenesest kõrvalehoidmise vastane säte ning seega peab volitamise või suunamise kohta järelduse tegemiseks valitsus andma vastutuse erasektori asutusele või kasutama oma volitusi erasektori asutuse üle, et jõustada rahaline toetus. Enamikul juhtudel eeldataks, et eraõigusliku asutuse volitamine või suunamine hõlmab mõnel määral ka ähvardust või stiimuleid, mis võivad omakorda tõendada volitamist või suunamist (22). Samas on valitsustel tõenäoliselt muid kättesaadavaid vahendeid, et kasutada eraõigusliku asutuse üle volitusi, millest mõned võivad olla nii-öelda nõrgemad kui käsk või ei pruugi hõlmata samal määral sundust; (23) |
| --- | --- |

iii)

WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a 1 alapunkt iv on iseenesest kõrvalehoidmise vastane säte ning seega peab volitamise või suunamise kohta järelduse tegemiseks valitsus andma vastutuse erasektori asutusele või kasutama oma volitusi erasektori asutuse üle, et jõustada rahaline toetus. Enamikul juhtudel eeldataks, et eraõigusliku asutuse volitamine või suunamine hõlmab mõnel määral ka ähvardust või stiimuleid, mis võivad omakorda tõendada volitamist või suunamist (22). Samas on valitsustel tõenäoliselt muid kättesaadavaid vahendeid, et kasutada eraõigusliku asutuse üle volitusi, millest mõned võivad olla nii-öelda nõrgemad kui käsk või ei pruugi hõlmata samal määral sundust; (23)

22

23

| iv) | peab esinema nö tõendatav seos valitsuse tegevuse ja erasektori asutuse käitumise vahel (24). Ei ole põhjust, miks ei peaks valitsuse volitamise või suunamise eeltingimuseks seadma tõendavate asjaolude olemasolu (näiteks varjatud ja mitteformaalne delegeerimine või käsu andmine), tingimusel et need tõendid on kinnitavad ja sundivad (25). Seoses sellega võivad tõendid valitsuse kavatsuse kohta toetada tootmisharu järgmisi etappe (näiteks avalikult teada antud poliitika või valitsuse otsuste või muude valitsuse toimingute kaudu) või muude valitsuse meetmete olemasolu, mis tagavad konkreetse tulemuse turul (nt ekspordipiirang koos valitsuse meetmega, mis takistab nendele piirangutele alluvaid ettevõtjaid oma tooteid ladustamast), olla asjakohased, et määrata kindlaks rahalise toetuse olemasolu WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a 1 alapunkti iv alusel (eelkõige valitsuse kaudse meetodina pakkuda kaupu, nagu on ette nähtud alapunktis iii). Mõnedel asjaoludel võib valitsuse suunamine olla korraldus (26). Konkreetsete mõjude esinemine turul (näiteks hindade alandamine) võib samuti olla tegur, mida tuleb võtta arvesse koos kõikide muude kättesaadavate tõenditega, mis hõlmab võimalust eeldada neid mõjusid konkreetses kontekstis. Lisaks võib olenevalt asjaoludest eraõiguslik asutus otsustada mitte täita funktsiooni, milleks ta on volitatud või milleks teda on suunatud, olenemata võimalikest negatiivsetest tagajärgedest, mis võivad järgneda. Samas see iseenesest ei näita, et eraõiguslikku asutust ei volitatud või suunatud (27). |
| --- | --- |

iv)

peab esinema nö tõendatav seos valitsuse tegevuse ja erasektori asutuse käitumise vahel (24). Ei ole põhjust, miks ei peaks valitsuse volitamise või suunamise eeltingimuseks seadma tõendavate asjaolude olemasolu (näiteks varjatud ja mitteformaalne delegeerimine või käsu andmine), tingimusel et need tõendid on kinnitavad ja sundivad (25). Seoses sellega võivad tõendid valitsuse kavatsuse kohta toetada tootmisharu järgmisi etappe (näiteks avalikult teada antud poliitika või valitsuse otsuste või muude valitsuse toimingute kaudu) või muude valitsuse meetmete olemasolu, mis tagavad konkreetse tulemuse turul (nt ekspordipiirang koos valitsuse meetmega, mis takistab nendele piirangutele alluvaid ettevõtjaid oma tooteid ladustamast), olla asjakohased, et määrata kindlaks rahalise toetuse olemasolu WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a 1 alapunkti iv alusel (eelkõige valitsuse kaudse meetodina pakkuda kaupu, nagu on ette nähtud alapunktis iii). Mõnedel asjaoludel võib valitsuse suunamine olla korraldus (26). Konkreetsete mõjude esinemine turul (näiteks hindade alandamine) võib samuti olla tegur, mida tuleb võtta arvesse koos kõikide muude kättesaadavate tõenditega, mis hõlmab võimalust eeldada neid mõjusid konkreetses kontekstis. Lisaks võib olenevalt asjaoludest eraõiguslik asutus otsustada mitte täita funktsiooni, milleks ta on volitatud või milleks teda on suunatud, olenemata võimalikest negatiivsetest tagajärgedest, mis võivad järgneda. Samas see iseenesest ei näita, et eraõiguslikku asutust ei volitatud või suunatud (27).

24

25

olla

26

mõjude

27

| (83) | Kooskõlas selle menetluspraktikaga on komisjon väga hoolikalt läbi vaadanud valitsuse sekkumise laadi (kas Argentina valitsuse sekkumine hõlmab sojaubade kasvatajate volitamist või suunamist), volitatud asutuste laadi (kas sojaubade kasvatajad on eraõiguslikud asutused alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses) ning volitatud või suunatud asutuste tegevuse (kas volitatud või suunatud sojaubade kasvatajad tarnisid sojaube biodiislikütuse tootmisharule piisavast väiksema tasu eest ning tegutsesid seega valitsuse volitusel). Peale selle on komisjon kontrollinud, kas täidetud ülesanne antaks tavapäraselt valitsusele (kas sojaubade tarnimine sojaõli tootjatele piisavast väiksema tasu eest on Argentinas tavapärane valitsuse tegevus) ning kas see funktsioon ei erine tegelikkuses tavadest, mida valitsused tavaliselt järgivad (kas sojaubade tegelik tarnimine kasvatajate poolt erineb tegelikult sellest, mida valitsus ise oleks teinud). |
| --- | --- |

(83)

Kooskõlas selle menetluspraktikaga on komisjon väga hoolikalt läbi vaadanud valitsuse sekkumise laadi (kas Argentina valitsuse sekkumine hõlmab sojaubade kasvatajate volitamist või suunamist), volitatud asutuste laadi (kas sojaubade kasvatajad on eraõiguslikud asutused alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses) ning volitatud või suunatud asutuste tegevuse (kas volitatud või suunatud sojaubade kasvatajad tarnisid sojaube biodiislikütuse tootmisharule piisavast väiksema tasu eest ning tegutsesid seega valitsuse volitusel). Peale selle on komisjon kontrollinud, kas täidetud ülesanne antaks tavapäraselt valitsusele (kas sojaubade tarnimine sojaõli tootjatele piisavast väiksema tasu eest on Argentinas tavapärane valitsuse tegevus) ning kas see funktsioon ei erine tegelikkuses tavadest, mida valitsused tavaliselt järgivad (kas sojaubade tegelik tarnimine kasvatajate poolt erineb tegelikult sellest, mida valitsus ise oleks teinud).

3.2.2.2.   Sojaubade kasvatajate volitamine või suunamine Argentina valitsuse poolt

Sojaubade kasvatajate volitamine või suunamine Argentina valitsuse poolt

| (84) | Võttes arvesse põhjendustes 77–82 osutatud WTO praktikat, analüüsis komisjon esmalt, kas Argentina valitsuse toetus biodiislikütuse tootmisharule põhineb mõnel valitsuse poliitikal või on see lihtsalt õigusaktides sätestatud üldiste regulatiivsete volituste „kõrvalmõju“. Uurimisel keskenduti eriti asjaolule, kas avastatud hinnamoonutused olid osa valitsuse eesmärkidest või kaasnesid madalamad sojaoa hinnad pigem tahtmatult valitsuse üldise regulatiivse tegevusega. Komisjon otsustas kooskõlas põhjenduses 64 toodud järeldustega osaliselt kasutada kättesaadavaid fakte, et määrata kindlaks, kas Argentina valitsus on sojaoa kasvatajaid volitanud või suunanud. |
| --- | --- |

(84)

Võttes arvesse põhjendustes 77–82 osutatud WTO praktikat, analüüsis komisjon esmalt, kas Argentina valitsuse toetus biodiislikütuse tootmisharule põhineb mõnel valitsuse poliitikal või on see lihtsalt õigusaktides sätestatud üldiste regulatiivsete volituste „kõrvalmõju“. Uurimisel keskenduti eriti asjaolule, kas avastatud hinnamoonutused olid osa valitsuse eesmärkidest või kaasnesid madalamad sojaoa hinnad pigem tahtmatult valitsuse üldise regulatiivse tegevusega. Komisjon otsustas kooskõlas põhjenduses 64 toodud järeldustega osaliselt kasutada kättesaadavaid fakte, et määrata kindlaks, kas Argentina valitsus on sojaoa kasvatajaid volitanud või suunanud.

| (85) | Mitu dokumenti näitab, et Argentina valitsus soovis selgelt toetada ja arendada biodiislikütuse tootmisharu kui poliitilist eesmärki, eelkõige püüdes vähendada sisendmaterjalide (sojaubade) omamaist hinda ja seega pakkudes rahalist toetust biodiislikütuse tootmiseks. |
| --- | --- |

(85)

Mitu dokumenti näitab, et Argentina valitsus soovis selgelt toetada ja arendada biodiislikütuse tootmisharu kui poliitilist eesmärki, eelkõige püüdes vähendada sisendmaterjalide (sojaubade) omamaist hinda ja seega pakkudes rahalist toetust biodiislikütuse tootmiseks.

| (86) | See toetus saavutatakse mitme meetme kaudu, mis on seostatavad Argentina valitsusega (sealhulgas sojaubade ekspordimaksud, subsiidiumid sojaubade tootjatele, et jätkata tootmist ja müüki siseturul biodiislikütuse tootjatele, vastumeetmed muude teraviljade tootmisele, näiteks ekspordikvootide kehtestamise teel, ning avalikud teadaanded, et julgustada sojaubade tootjaid mitte peatama oma tootmist, vaid jätkama müüki siseturul) (28). Neid meetmeid, ehkki mitu korda muudetud alates nende kehtestamisest 1994. aastal, (29) on pidevalt kohaldatud, et alandada, nagu Argentina valitsus on ise õigusaktides kinnitanud (vt põhjendused 89–100), sojaubade omamaist hinda maailmaturu hindade tõusu arvestades ning eesmärgiga arendada Argentinas lisaväärtuse ahelat, mis muu hulgas hõlmab biodiislikütuse tootmisharu. |
| --- | --- |

(86)

See toetus saavutatakse mitme meetme kaudu, mis on seostatavad Argentina valitsusega (sealhulgas sojaubade ekspordimaksud, subsiidiumid sojaubade tootjatele, et jätkata tootmist ja müüki siseturul biodiislikütuse tootjatele, vastumeetmed muude teraviljade tootmisele, näiteks ekspordikvootide kehtestamise teel, ning avalikud teadaanded, et julgustada sojaubade tootjaid mitte peatama oma tootmist, vaid jätkama müüki siseturul) (28). Neid meetmeid, ehkki mitu korda muudetud alates nende kehtestamisest 1994. aastal, (29) on pidevalt kohaldatud, et alandada, nagu Argentina valitsus on ise õigusaktides kinnitanud (vt põhjendused 89–100), sojaubade omamaist hinda maailmaturu hindade tõusu arvestades ning eesmärgiga arendada Argentinas lisaväärtuse ahelat, mis muu hulgas hõlmab biodiislikütuse tootmisharu.

28

29

| (87) | Sojaubade ekspordimaksud on oluline vahend, mida Argentina valitsus kasutab biodiislikütuse tootmisharu toetamiseks. OECD arvates kehtestab Argentina valitsus eelkõige oma ekspordimaksu korra kaudu
  „kõrgemad määrad toorainete või sisendi tootjatele, samal ajal kui valmistoodete suhtes kehtivad madalamad määrad. [...] Siseturul järgmise etapi tootmisharudele pakutav hinnaeelis võib moonutada ja vähendada konkurentsi nii siseturul kui ka välisturgudel“
   (30). Lisaks märkis Rahvusvaheline Taastuvenergia Agentuur (IRENA) Argentinat käsitlevas aruandes, et „diferentseerivad ekspordimaksud biokütustelt võrreldes teiste samast lähteainest saadud toodetega edendasid biokütuste, eriti biodiislikütuse eksporti“ (31). Maailmapank märkis, et Argentina valitsus on kehtestanud suured ekspordimaksud, mis „alandavad lähteaine kulusid siseturul ja edendavad biodiislikütuse eksporti“ (32). |
| --- | --- |

(87)

Sojaubade ekspordimaksud on oluline vahend, mida Argentina valitsus kasutab biodiislikütuse tootmisharu toetamiseks. OECD arvates kehtestab Argentina valitsus eelkõige oma ekspordimaksu korra kaudu
  „kõrgemad määrad toorainete või sisendi tootjatele, samal ajal kui valmistoodete suhtes kehtivad madalamad määrad. [...] Siseturul järgmise etapi tootmisharudele pakutav hinnaeelis võib moonutada ja vähendada konkurentsi nii siseturul kui ka välisturgudel“
   (30). Lisaks märkis Rahvusvaheline Taastuvenergia Agentuur (IRENA) Argentinat käsitlevas aruandes, et „diferentseerivad ekspordimaksud biokütustelt võrreldes teiste samast lähteainest saadud toodetega edendasid biokütuste, eriti biodiislikütuse eksporti“ (31). Maailmapank märkis, et Argentina valitsus on kehtestanud suured ekspordimaksud, mis „alandavad lähteaine kulusid siseturul ja edendavad biodiislikütuse eksporti“ (32).

„kõrgemad määrad toorainete või sisendi tootjatele, samal ajal kui valmistoodete suhtes kehtivad madalamad määrad

[...] Siseturul järgmise etapi tootmisharudele pakutav hinnaeelis võib moonutada ja vähendada konkurentsi nii siseturul kui ka välisturgudel“

30

diferentseerivad ekspordimaksud biokütustelt võrreldes teiste samast lähteainest saadud toodetega edendasid biokütuste, eriti biodiislikütuse eksporti

31

alandavad lähteaine kulusid siseturul ja edendavad biodiislikütuse eksporti

32

| (88) | Argentina valitsus väitis, et üheski OECD, IRENA ja Maailmapanga väljaandes ei viidatud Argentina valitsuse selgele eesmärgile toetada Argentina biodiislikütuse tootmisharu. Samas ei vaidlustanud Argentina valitsus komisjoni leitud tsitaatide õigsust. Vastupidi Argentina valitsusele leidis komisjon, et nendes väljaannetes tehtud analüüsid toetavad tema järeldust, et Argentina valitsus toetab selgelt Argentina biodiislikütuse tootmisharu. |
| --- | --- |

(88)

Argentina valitsus väitis, et üheski OECD, IRENA ja Maailmapanga väljaandes ei viidatud Argentina valitsuse selgele eesmärgile toetada Argentina biodiislikütuse tootmisharu. Samas ei vaidlustanud Argentina valitsus komisjoni leitud tsitaatide õigsust. Vastupidi Argentina valitsusele leidis komisjon, et nendes väljaannetes tehtud analüüsid toetavad tema järeldust, et Argentina valitsus toetab selgelt Argentina biodiislikütuse tootmisharu.

| (89) | Argentinas on sojaubade ekspordimaks kehtinud alates 1994. aastast fikseeritud määraga 3,5 %. Nagu näitavad kõik põhjendustes 91–100 kirjeldatud õigusaktide muudatused, kinnitavad meetmed, mida on kasutatud ekspordimaksu korrigeerimiseks üle esialgse määra, Argentina valitsuse sõnaselget eesmärki vähendada maailmaturu hindade tõusu arvestades omamaiseid hindasid. Uurimise ajal väitis Argentina valitsus, et sojaubade ja sojaõli ekspordimaks on kehtinud tulu suurendamise eesmärgil. Hoolimata komisjoni mitmetest nõuetest esitada seda väidet toetavaid dokumente, ei esitanud Argentina valitsus ühtegi. |
| --- | --- |

(89)

Argentinas on sojaubade ekspordimaks kehtinud alates 1994. aastast fikseeritud määraga 3,5 %. Nagu näitavad kõik põhjendustes 91–100 kirjeldatud õigusaktide muudatused, kinnitavad meetmed, mida on kasutatud ekspordimaksu korrigeerimiseks üle esialgse määra, Argentina valitsuse sõnaselget eesmärki vähendada maailmaturu hindade tõusu arvestades omamaiseid hindasid. Uurimise ajal väitis Argentina valitsus, et sojaubade ja sojaõli ekspordimaks on kehtinud tulu suurendamise eesmärgil. Hoolimata komisjoni mitmetest nõuetest esitada seda väidet toetavaid dokumente, ei esitanud Argentina valitsus ühtegi.

| (90) | Peale selle ei ole alates 2002. aastast üheski õigusaktis, mis on seotud sojaubade, sojaõli või biodiislikütuse ekspordimaksu korrigeerimisega, märgitud tulu suurendamist ekspordimaksu taseme põhjusena. Selle asemel, nagu selgitatud põhjendustes 91–100, märgitakse nendes õigusaktides, et ekspordimaksu eesmärk on innustada sojaoa tarnijaid jätkama omamaist müüki rahvusvahelistest hindadest madalama hinnaga. Seega kasutab Argentina valitsus sojaubade ekspordimakse pigem kui vahendit omamaise biodiislikütuse tootmisharu arendamise toetamiseks kui maksutulu meetmena. |
| --- | --- |

(90)

Peale selle ei ole alates 2002. aastast üheski õigusaktis, mis on seotud sojaubade, sojaõli või biodiislikütuse ekspordimaksu korrigeerimisega, märgitud tulu suurendamist ekspordimaksu taseme põhjusena. Selle asemel, nagu selgitatud põhjendustes 91–100, märgitakse nendes õigusaktides, et ekspordimaksu eesmärk on innustada sojaoa tarnijaid jätkama omamaist müüki rahvusvahelistest hindadest madalama hinnaga. Seega kasutab Argentina valitsus sojaubade ekspordimakse pigem kui vahendit omamaise biodiislikütuse tootmisharu arendamise toetamiseks kui maksutulu meetmena.

| (91) | Pärast avalikku erakorralise olukorra deklaratsiooni (33) tõsteti ekspordimaks 2002. aastal otsusega 11/2002 3,5 %-lt 13,5 %ni (34). See otsus sisaldas järgmist väidet: „arvesse võetakse ka põllumajandusliku toodangu rahvusvaheliste hindade võimaliku olulise muutumise mõjusid“ (rõhuasetus lisatud), mis näitab, et see meede võeti eesmärgiga mõjutada sojaubade omamaist hinda võrreldes maailmaturu hinnaga. |
| --- | --- |

(91)

Pärast avalikku erakorralise olukorra deklaratsiooni (33) tõsteti ekspordimaks 2002. aastal otsusega 11/2002 3,5 %-lt 13,5 %ni (34). See otsus sisaldas järgmist väidet: „arvesse võetakse ka põllumajandusliku toodangu rahvusvaheliste hindade võimaliku olulise muutumise mõjusid“ (rõhuasetus lisatud), mis näitab, et see meede võeti eesmärgiga mõjutada sojaubade omamaist hinda võrreldes maailmaturu hinnaga.

33

34

arvesse võetakse ka põllumajandusliku toodangu rahvusvaheliste hindade võimaliku olulise muutumise mõjusid

| (92) | Määra tõsteti samal aastal veel ehk 13,5 %-lt 23,5 %ni otsusega 35/2002, (35) milles märgitakse, et „seadusega nr 22415 lubatakse kehtestada tarbimiseks mõeldud kaupade import, et stabiliseerida omamaiseid hindasid, kuni need jõuavad sobivale tasemele ja säilitavad pakkumise, mis vastab siseturu vajadustele“. Õigusakti teksti kohaselt olid need meetmed üleminekumeetmete laadi ja ajutised, kuni valitsevad üldised majanduslikud tingimused püsisid. Samas kehtivad need ekspordimaksud endiselt ja on sarnasel tasemel nagu riigi erakorralise olukorra ajal, samal ajal kui teiste teraviljade puhul on ekspordimaks kehtestatud 0 % tasemel (36). |
| --- | --- |

(92)

Määra tõsteti samal aastal veel ehk 13,5 %-lt 23,5 %ni otsusega 35/2002, (35) milles märgitakse, et „seadusega nr 22415 lubatakse kehtestada tarbimiseks mõeldud kaupade import, et stabiliseerida omamaiseid hindasid, kuni need jõuavad sobivale tasemele ja säilitavad pakkumise, mis vastab siseturu vajadustele“. Õigusakti teksti kohaselt olid need meetmed üleminekumeetmete laadi ja ajutised, kuni valitsevad üldised majanduslikud tingimused püsisid. Samas kehtivad need ekspordimaksud endiselt ja on sarnasel tasemel nagu riigi erakorralise olukorra ajal, samal ajal kui teiste teraviljade puhul on ekspordimaks kehtestatud 0 % tasemel (36).

35

seadusega nr 22415 lubatakse kehtestada tarbimiseks mõeldud kaupade import, et stabiliseerida omamaiseid hindasid, kuni need jõuavad sobivale tasemele ja säilitavad pakkumise, mis vastab siseturu vajadustele

36

| (93) | 2007. aastal alustasid Argentinas tegevust esimesed suured biodiislikütuse tootjad. Sel aastal avaldas Argentina valitsus kaks otsust, millega tõsteti sojaubade ekspordimaks 23,5 %-lt 27,5 %ni (37) ja seejärel veel 35 %ni (38). Mõlemas otsuses märgiti täiendava ekspordimaksu põhjusena, et lisaks nende toodete sise- ja rahvusvahelise nõudluse suurendamisele kasutatakse nende otsustega hõlmatud tooteid (peamiselt sojaubadega seotud tooted) uutes tootmisvaldkondades, tuues sõnaselge näitena biokütused. |
| --- | --- |

(93)

2007. aastal alustasid Argentinas tegevust esimesed suured biodiislikütuse tootjad. Sel aastal avaldas Argentina valitsus kaks otsust, millega tõsteti sojaubade ekspordimaks 23,5 %-lt 27,5 %ni (37) ja seejärel veel 35 %ni (38). Mõlemas otsuses märgiti täiendava ekspordimaksu põhjusena, et lisaks nende toodete sise- ja rahvusvahelise nõudluse suurendamisele kasutatakse nende otsustega hõlmatud tooteid (peamiselt sojaubadega seotud tooted) uutes tootmisvaldkondades, tuues sõnaselge näitena biokütused.

37

38

| (94) | Lisaks märgiti otsuses 10/2007 (39) sõnaselgelt, et „teraviljade rahvusvahelised hinnad on märkimisväärselt tõusnud [...] täiendavate eksporditollimaksude kehtestamist mitmele ülalnimetatud kaubale peetakse sobivaks“ (rõhuasetus lisatud). |
| --- | --- |

(94)

Lisaks märgiti otsuses 10/2007 (39) sõnaselgelt, et „teraviljade rahvusvahelised hinnad on märkimisväärselt tõusnud [...] täiendavate eksporditollimaksude kehtestamist mitmele ülalnimetatud kaubale peetakse sobivaks“ (rõhuasetus lisatud).

39

täiendavate eksporditollimaksude kehtestamist mitmele ülalnimetatud kaubale peetakse sobivaks

| (95) | Otsuses 369/2007 (40) märgiti lisaks sõnaselgelt, et ekspordimaksu tõstmine on vajalik selleks, et „alandada omamaiseid hindasid, kindlustades parema sissetuleku jaotumise ja stimuleerides lisaväärtust“ (rõhuasetus lisatud). |
| --- | --- |

(95)

Otsuses 369/2007 (40) märgiti lisaks sõnaselgelt, et ekspordimaksu tõstmine on vajalik selleks, et „alandada omamaiseid hindasid, kindlustades parema sissetuleku jaotumise ja stimuleerides lisaväärtust“ (rõhuasetus lisatud).

40

alandada omamaiseid hindasid, kindlustades parema sissetuleku jaotumise ja stimuleerides lisaväärtust

| (96) | 2008. aastal kehtestas Argentina valitsus otsusega 125/2008 (41) valem ekspordimaksu fikseeritud summa arvutamiseks sõltuvalt valitsuse (põllumajandusettevõtluse ministeeriumi) poolt iga päev kehtestatud ametlikust FOB-hinnast. |
| --- | --- |

(96)

2008. aastal kehtestas Argentina valitsus otsusega 125/2008 (41) valem ekspordimaksu fikseeritud summa arvutamiseks sõltuvalt valitsuse (põllumajandusettevõtluse ministeeriumi) poolt iga päev kehtestatud ametlikust FOB-hinnast.

41

| (97) | Otsuses 125/2008 esitati seejärel järgmine poliitika: „
  Teraviljade ja õliseemnete rahvusvahelised hinnad on viimastel aastatel märkimisväärselt tõusnud ning nende aastasisesed muutused on olnud väga volatiilsed. Sellise stsenaariumi jätkumine võib avaldada negatiivset mõju majandusele tervikuna, näiteks tekitada kõrged omamaised hinnad
  , ebaõiglasema jõukuse jaotumise ning kasvava ebakindluse seoses investeerimisotsustega põllumajanduses ja loomakasvatussektoris. Teraviljade ja õliseemnete peamise alarühma suhtes kohaldatavate ekspordimaksude kava kavandatav muudatus on asjakohane vahend ülalnimetatud probleemide lahendamiseks.“ (rõhuasetus lisatud). |
| --- | --- |

(97)

Otsuses 125/2008 esitati seejärel järgmine poliitika: „
  Teraviljade ja õliseemnete rahvusvahelised hinnad on viimastel aastatel märkimisväärselt tõusnud ning nende aastasisesed muutused on olnud väga volatiilsed. Sellise stsenaariumi jätkumine võib avaldada negatiivset mõju majandusele tervikuna, näiteks tekitada kõrged omamaised hinnad
  , ebaõiglasema jõukuse jaotumise ning kasvava ebakindluse seoses investeerimisotsustega põllumajanduses ja loomakasvatussektoris. Teraviljade ja õliseemnete peamise alarühma suhtes kohaldatavate ekspordimaksude kava kavandatav muudatus on asjakohane vahend ülalnimetatud probleemide lahendamiseks.“ (rõhuasetus lisatud).

Teraviljade ja õliseemnete rahvusvahelised hinnad on viimastel aastatel märkimisväärselt tõusnud ning nende aastasisesed muutused on olnud väga volatiilsed. Sellise stsenaariumi jätkumine võib avaldada negatiivset mõju majandusele tervikuna, näiteks tekitada kõrged omamaised hinnad

ebaõiglasema jõukuse jaotumise ning kasvava ebakindluse seoses investeerimisotsustega põllumajanduses ja loomakasvatussektoris. Teraviljade ja õliseemnete peamise alarühma suhtes kohaldatavate ekspordimaksude kava kavandatav muudatus on asjakohane vahend ülalnimetatud probleemide lahendamiseks

| (98) | Samuti 2008. aastal muutis Argentina valitsus otsusega 64/2008 (42) ekspordimaksu arvutamise valemit ja esitas uuesti sõnaselgelt oma poliitilise eesmärgi: „Muutuvate ekspordimaksude kava eesmärk

  on vähendada teraviljade ja õliseemnete

  ning nende kõrvalsaaduste

  rahvusvaheliste hindade tõusu mõju omamaistele hindadele, mis aitab parandada sissetuleku jaotumist
  .“ (rõhuasetus lisatud). |
| --- | --- |

(98)

Samuti 2008. aastal muutis Argentina valitsus otsusega 64/2008 (42) ekspordimaksu arvutamise valemit ja esitas uuesti sõnaselgelt oma poliitilise eesmärgi: „Muutuvate ekspordimaksude kava eesmärk

  on vähendada teraviljade ja õliseemnete

  ning nende kõrvalsaaduste

  rahvusvaheliste hindade tõusu mõju omamaistele hindadele, mis aitab parandada sissetuleku jaotumist
  .“ (rõhuasetus lisatud).

42

Muutuvate ekspordimaksude kava eesmärk

on vähendada teraviljade ja õliseemnete

ning nende kõrvalsaaduste

rahvusvaheliste hindade tõusu mõju omamaistele hindadele, mis aitab parandada sissetuleku jaotumist

| (99) | 2012. aastal avaldas Argentina valitsus ühisotsuse, milles märgiti, et Argentina on vastu võtnud mitu avalikku poliitikameedet, et tugevdada riigi biodiislikütuse tootmisharu, eriti seaduse nr 26.093 kehtestamisel. Ühisotsuses märgiti lisaks, et biodiislikütuse ja selle segude eksporditollimaksud olid muude õliseemnesektori kõrvalsaaduste suhtes kohaldatavate ekspordimaksudega kooskõlas, võttes arvesse erinevaid tootmiskulusid ja säilitades diferentsiaali, nii et biodiislikütuse tegelik maksumäär oli madalam kui selle peamise sisendi oma, seega edendades Argentinas lisaväärtust ja ergutades biodiislikütuse tootmisharu arengut (43). |
| --- | --- |

(99)

2012. aastal avaldas Argentina valitsus ühisotsuse, milles märgiti, et Argentina on vastu võtnud mitu avalikku poliitikameedet, et tugevdada riigi biodiislikütuse tootmisharu, eriti seaduse nr 26.093 kehtestamisel. Ühisotsuses märgiti lisaks, et biodiislikütuse ja selle segude eksporditollimaksud olid muude õliseemnesektori kõrvalsaaduste suhtes kohaldatavate ekspordimaksudega kooskõlas, võttes arvesse erinevaid tootmiskulusid ja säilitades diferentsiaali, nii et biodiislikütuse tegelik maksumäär oli madalam kui selle peamise sisendi oma, seega edendades Argentinas lisaväärtust ja ergutades biodiislikütuse tootmisharu arengut (43).

seega edendades Argentinas lisaväärtust ja ergutades biodiislikütuse tootmisharu arengut

43

| (100) | Ehkki 2015. aasta lõpus kaotas äsja valitud Argentina valitsus muude teraviljade ekspordimaksu, püsis sojaubade ekspordimaks kõrge. Dekreedis nr 133/2015, (44) millega kehtestati ekspordimaksu kaotamine nisult ning korrigeeriti sojaubade ekspordimaksu määra 30 %ni, seati järgmine poliitiline eesmärk: „Sojaubade ja nende kõrvalsaaduste korral ei ole täisistutatud ala suurenemine ja viimase hooaja rekordiline saak ära hoidnud kogu seonduva väärtusahela konkurentsivõime ja kasumlikkuse vähenemist“ (rõhuasetus lisatud). Väärtusahel on siinkohal seotud muu hulgas biodiislikütuse tootmisharuga. |
| --- | --- |

(100)

Ehkki 2015. aasta lõpus kaotas äsja valitud Argentina valitsus muude teraviljade ekspordimaksu, püsis sojaubade ekspordimaks kõrge. Dekreedis nr 133/2015, (44) millega kehtestati ekspordimaksu kaotamine nisult ning korrigeeriti sojaubade ekspordimaksu määra 30 %ni, seati järgmine poliitiline eesmärk: „Sojaubade ja nende kõrvalsaaduste korral ei ole täisistutatud ala suurenemine ja viimase hooaja rekordiline saak ära hoidnud kogu seonduva väärtusahela konkurentsivõime ja kasumlikkuse vähenemist“ (rõhuasetus lisatud). Väärtusahel on siinkohal seotud muu hulgas biodiislikütuse tootmisharuga.

44

ära hoidnud kogu seonduva väärtusahela konkurentsivõime ja kasumlikkuse vähenemist

| (101) | Pärast teabedokumendi avaldamist kordasid Argentina valitsus ja CARBIO oma väidet, et mõju, mida avaldavad sojaubade suhtes kohaldatavad ekspordimaksud biodiislikütuse tootmisele, on selgelt, juhul kui selline mõju üldse esineb, parimal juhul tulu kogumise meetme kõrvalmõju. |
| --- | --- |

(101)

Pärast teabedokumendi avaldamist kordasid Argentina valitsus ja CARBIO oma väidet, et mõju, mida avaldavad sojaubade suhtes kohaldatavad ekspordimaksud biodiislikütuse tootmisele, on selgelt, juhul kui selline mõju üldse esineb, parimal juhul tulu kogumise meetme kõrvalmõju.

| (102) | Komisjon ei nõustunud selle väitega. Dekreete, nagu on osutatud põhjendustes 91–100, ei saa pidada „üksnes poliitiliseks avalduseks“. Need õigusaktid kajastavad korduvalt Argentina valitsuse kavatsust toetada biodiislikütuse tootmisharu, samal ajal kui vastupidi Argentina valitsuse seisukohtadele ei nimetata dekreetides tulu kogumist sojaubade suhtes kehtestatud ekspordimaksu eesmärgina. Üheski õigusaktis, mille Argentina valitsus esitas oma seisukohtade raames, ei viidatud sojaubade ekspordimaksu puhul tulu kogumise funktsioonile. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon ei nõustunud selle väitega. Dekreete, nagu on osutatud põhjendustes 91–100, ei saa pidada „üksnes poliitiliseks avalduseks“. Need õigusaktid kajastavad korduvalt Argentina valitsuse kavatsust toetada biodiislikütuse tootmisharu, samal ajal kui vastupidi Argentina valitsuse seisukohtadele ei nimetata dekreetides tulu kogumist sojaubade suhtes kehtestatud ekspordimaksu eesmärgina. Üheski õigusaktis, mille Argentina valitsus esitas oma seisukohtade raames, ei viidatud sojaubade ekspordimaksu puhul tulu kogumise funktsioonile.

| (103) | Sojaubade ekspordimaksude kehtestamisega asetab Argentina valitsus sojaubade kasvatajad majanduslikult ebaratsionaalsesse olukorda, mis sunnib neid müüma oma kaupa siseturul madalama hinnaga, kui nad võiksid saada nende ekspordimaksude puudumisel. Seega võetakse neilt ratsionaalne valik ja neid sunnitakse järgima ekspordimaksu poliitilist eesmärki. |
| --- | --- |

(103)

Sojaubade ekspordimaksude kehtestamisega asetab Argentina valitsus sojaubade kasvatajad majanduslikult ebaratsionaalsesse olukorda, mis sunnib neid müüma oma kaupa siseturul madalama hinnaga, kui nad võiksid saada nende ekspordimaksude puudumisel. Seega võetakse neilt ratsionaalne valik ja neid sunnitakse järgima ekspordimaksu poliitilist eesmärki.

| (104) | Seda ebaratsionaalset olukorda süvendasid muud ekspordipiirangud, nagu muude põllumajandustoodete kui sojaubade ekspordikvoodid alates 2006. aastast kuni 2015. aastani, mis pärssis muude teraviljade eksporti ja suunas kasvatajaid jätkama sojaubade (ja mitte muude teraviljade) tootmist ning alandas omamaist hinda veelgi. Sojaubade kasvatajad jätkasid ka oma tootmist ja toodangu kohalikku müüki, sest ladustamine ei ole selle põllumajandussaaduse puhul asjakohane ning seda saadust ei saa keskmise kuni pika aja jooksul säilitada. |
| --- | --- |

(104)

Seda ebaratsionaalset olukorda süvendasid muud ekspordipiirangud, nagu muude põllumajandustoodete kui sojaubade ekspordikvoodid alates 2006. aastast kuni 2015. aastani, mis pärssis muude teraviljade eksporti ja suunas kasvatajaid jätkama sojaubade (ja mitte muude teraviljade) tootmist ning alandas omamaist hinda veelgi. Sojaubade kasvatajad jätkasid ka oma tootmist ja toodangu kohalikku müüki, sest ladustamine ei ole selle põllumajandussaaduse puhul asjakohane ning seda saadust ei saa keskmise kuni pika aja jooksul säilitada.

| (105) | Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Argentina valitsus, et maisi ja nisu ekspordikvoote ei ole kümme aastat kehtinud. Samas tegi komisjon järelduse, et see väide on faktiliselt väär. Otsusega 543/2008 (45) reguleeriti sõnaselgelt muu hulgas ka nisu ja maisi maksimaalsete ekspordikoguste kindlaksmääramist. See meede kehtis kuni 2015. aasta lõpuni (46). |
| --- | --- |

(105)

Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Argentina valitsus, et maisi ja nisu ekspordikvoote ei ole kümme aastat kehtinud. Samas tegi komisjon järelduse, et see väide on faktiliselt väär. Otsusega 543/2008 (45) reguleeriti sõnaselgelt muu hulgas ka nisu ja maisi maksimaalsete ekspordikoguste kindlaksmääramist. See meede kehtis kuni 2015. aasta lõpuni (46).

45

46

| (106) | Peale selle kehtestas Argentina valitsus 2009. aastal sojaubade suhtes ajutise impordikeelu, märkides, et imporditud toorainetele tuleks eelistada omamaiseid tooraineid, lisades sellega Argentina tootele rahvusvahelisel turul väärtust, ning et kohalikul tasandil toodetud sisendi ajutine import moonutab seda eesmärki (47). 2012. aastal lõi Argentina valitsus registri sojasektori volitatud ettevõtjatele, kaotades impordikeelu (48). Samas oli endiselt väga koormav importida sojaube Argentinasse kuni selle registri edasistele muudatustele 2016. aastal (49). Impordikeeld koos sojaubade ekspordimaksuga kinnitab Argentina valitsuse poliitilist eesmärki ergutada üleni omamaise biodiislikütuse tootmisharu arengut, sealhulgas kohalikke tooteid tarneahelas. See tekitab Argentinas kunstliku ja valitsuse ergutatud sojaubade tootmise, mis on mõeldud sisetarbimiseks, tagades, et kohalik nõudlus sojaubade järele rahuldatakse kohalike tarnete alusel eesmärgiga saavutada kehtestatud poliitikaeesmärgid. |
| --- | --- |

(106)

Peale selle kehtestas Argentina valitsus 2009. aastal sojaubade suhtes ajutise impordikeelu, märkides, et imporditud toorainetele tuleks eelistada omamaiseid tooraineid, lisades sellega Argentina tootele rahvusvahelisel turul väärtust, ning et kohalikul tasandil toodetud sisendi ajutine import moonutab seda eesmärki (47). 2012. aastal lõi Argentina valitsus registri sojasektori volitatud ettevõtjatele, kaotades impordikeelu (48). Samas oli endiselt väga koormav importida sojaube Argentinasse kuni selle registri edasistele muudatustele 2016. aastal (49). Impordikeeld koos sojaubade ekspordimaksuga kinnitab Argentina valitsuse poliitilist eesmärki ergutada üleni omamaise biodiislikütuse tootmisharu arengut, sealhulgas kohalikke tooteid tarneahelas. See tekitab Argentinas kunstliku ja valitsuse ergutatud sojaubade tootmise, mis on mõeldud sisetarbimiseks, tagades, et kohalik nõudlus sojaubade järele rahuldatakse kohalike tarnete alusel eesmärgiga saavutada kehtestatud poliitikaeesmärgid.

47

48

49

| (107) | Lisaks sellele on muude põllumajanduskultuuride ekspordipiirangute pikk periood kaasa toonud sojaubade tootmise märkimisväärse kasvu ehk Argentina põllumajanduse nii-öelda sojización'i (50). Isegi pärast ekspordikvootide kaotamist 2015. aastal (51) ei vähenenud sojaubade tootmine märkimisväärselt võrreldes teiste põllumajanduskultuuridega ja on püsinud üsna stabiilne, vt joonis 1.

  Joonis 1


  Argentina sojaoa-, maisi- ja nisutoodang saagiaasta kohta




  Soja
  Mais
  Nisu
  Toodang miljonites tonnides
  2000/01
  2001/02
  2002/03
  2003/04
  2004/05
  2005/06
  2006/07
  2007/08
  2008/09
  2009/10
  2010/11
  2011/12
  2012/13
  2013/14
  2014/15
  2015/16
  2016/17
  2017/18

  Allikas: http://datosestimaciones.magyp.gob.ar/ |
| --- | --- |

(107)

Lisaks sellele on muude põllumajanduskultuuride ekspordipiirangute pikk periood kaasa toonud sojaubade tootmise märkimisväärse kasvu ehk Argentina põllumajanduse nii-öelda sojización'i (50). Isegi pärast ekspordikvootide kaotamist 2015. aastal (51) ei vähenenud sojaubade tootmine märkimisväärselt võrreldes teiste põllumajanduskultuuridega ja on püsinud üsna stabiilne, vt joonis 1.

50

51

Joonis 1

Joonis 1

Argentina sojaoa-, maisi- ja nisutoodang saagiaasta kohta

Argentina sojaoa-, maisi- ja nisutoodang saagiaasta kohta

Soja

Mais

Nisu

Toodang miljonites tonnides

2000/01

2001/02

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

2011/12

2012/13

2013/14

2014/15

2015/16

2016/17

2017/18

Allikas: http://datosestimaciones.magyp.gob.ar/

Allikas:

| (108) | Lisaks avaldas Argentina valitsus 2017. aastal otsuse, milles kehtestati sojaubade kasvatajatele motivatsioonikava (52) Plan Belgrano tegevuskava osana (53). Plan Belgrano koostati 2016. aastal kui taristu ja tööstuse arendamise kava kümnes Argentina põhjapoolses provintsis, mis on võrreldes ülejäänud riigiga olnud ajalooliselt vähem arenenud. Selle otsusega kehtestati Argentina kümnes kõige vähem arenenud provintsis (54) alates 1. märtsist kuni 31. augustini 2017 sojaubade kasvatajatele rahalised stiimulid ning sellega suunati kasvatajaid sojaubade tootmise juurde ja suurendati sojaubade pakkumist siseturul biodiislikütuse tootmisharu arendamise nimel. |
| --- | --- |

(108)

Lisaks avaldas Argentina valitsus 2017. aastal otsuse, milles kehtestati sojaubade kasvatajatele motivatsioonikava (52) Plan Belgrano tegevuskava osana (53). Plan Belgrano koostati 2016. aastal kui taristu ja tööstuse arendamise kava kümnes Argentina põhjapoolses provintsis, mis on võrreldes ülejäänud riigiga olnud ajalooliselt vähem arenenud. Selle otsusega kehtestati Argentina kümnes kõige vähem arenenud provintsis (54) alates 1. märtsist kuni 31. augustini 2017 sojaubade kasvatajatele rahalised stiimulid ning sellega suunati kasvatajaid sojaubade tootmise juurde ja suurendati sojaubade pakkumist siseturul biodiislikütuse tootmisharu arendamise nimel.

52

53

54

| (109) | Komisjon leidis, et kättesaadavaid tõendeid silmas pidades võttis Argentina valitsus „aktiivsema rolli kui lihtsalt julgustamine“, nagu nõudis apellatsioonikogu (55). Argentina valitsuse võetud meetmed piiravad sojaubade kasvatajate tegevusvabadust, seades faktiliselt piirangud nende toote müügi hinna suhtes tehtavatele äriotsustele. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon leidis, et kättesaadavaid tõendeid silmas pidades võttis Argentina valitsus „aktiivsema rolli kui lihtsalt julgustamine“, nagu nõudis apellatsioonikogu (55). Argentina valitsuse võetud meetmed piiravad sojaubade kasvatajate tegevusvabadust, seades faktiliselt piirangud nende toote müügi hinna suhtes tehtavatele äriotsustele.

55

| (110) | Neil ei lasta maksimeerida nende tulu, mida neil oleks võimalik teenida sojaubade ekspordimaksu puudumise korral (näiteks eksportides oma toodangut, et saada kasu kõrgematest hindadest, või tõstes omamaiseid hindasid), samuti sarnasel määral piiravate meetmete korral. |
| --- | --- |

(110)

Neil ei lasta maksimeerida nende tulu, mida neil oleks võimalik teenida sojaubade ekspordimaksu puudumise korral (näiteks eksportides oma toodangut, et saada kasu kõrgematest hindadest, või tõstes omamaiseid hindasid), samuti sarnasel määral piiravate meetmete korral.

| (111) | Seda toetavad lisaks dekreedid 133/2015 ja 640/2016, milles Argentina valitsus võtab erimeetmeid, et abistada sojaubade tootmisharu ja selle seonduvat väärtusahelat eesmärgiga panna kogu seonduva väärtusahela konkurentsivõime ja kasumlikkuse vähenemine pöörduma. Seega julgustab või suunab Argentina valitsus sojaubade kasvatajaid siseturu varustamise eesmärgil oma tootmist säilitama, vaatamata asjaolule, et ratsionaalne tarnija kohandaks oma toodangu mahtu ja hindasid olukorras, kus eksport ei ole soodustatud. |
| --- | --- |

(111)

Seda toetavad lisaks dekreedid 133/2015 ja 640/2016, milles Argentina valitsus võtab erimeetmeid, et abistada sojaubade tootmisharu ja selle seonduvat väärtusahelat eesmärgiga panna kogu seonduva väärtusahela konkurentsivõime ja kasumlikkuse vähenemine pöörduma. Seega julgustab või suunab Argentina valitsus sojaubade kasvatajaid siseturu varustamise eesmärgil oma tootmist säilitama, vaatamata asjaolule, et ratsionaalne tarnija kohandaks oma toodangu mahtu ja hindasid olukorras, kus eksport ei ole soodustatud.

| (112) | Nende meetmetega mõjutab Argentina valitsus sojaubade kasvatajaid sojaube Argentinas hoidma, kuna nad ei saa müüa paremate hindadega, mis kehtiksid Argentinas juhul, kui kõnealuseid meetmeid ei eksisteeriks. |
| --- | --- |

(112)

Nende meetmetega mõjutab Argentina valitsus sojaubade kasvatajaid sojaube Argentinas hoidma, kuna nad ei saa müüa paremate hindadega, mis kehtiksid Argentinas juhul, kui kõnealuseid meetmeid ei eksisteeriks.

| (113) | Selles mõttes on sisendi tootjad Argentina valitsuse poolt „volitatud“ või „suunatud“ pakkuma kaupu omamaistele sojaubade kasutajatele, st biodiislikütuse tootjatele piisavast väiksema tasu eest. Sojaubade kasvatajatele on tehtud ülesandeks kunstliku, eraldatud ja madalate hindadega siseturu loomine Argentinas. |
| --- | --- |

(113)

Selles mõttes on sisendi tootjad Argentina valitsuse poolt „volitatud“ või „suunatud“ pakkuma kaupu omamaistele sojaubade kasutajatele, st biodiislikütuse tootjatele piisavast väiksema tasu eest. Sojaubade kasvatajatele on tehtud ülesandeks kunstliku, eraldatud ja madalate hindadega siseturu loomine Argentinas.

| (114) | Teiste sõnadega – kirjeldatud meetmeid rakendades Argentina valitsus teab, kuidas sojaubade kasvatajad meetmetele reageerivad ja mis tagajärjed sellest tulenevad. Kuigi sojaoa kasvatajad võivad omamaist tootmist veidi alandada, et vastata ekspordimaksudele ja muudele piiravatele meetmetele, näitavad tõendid, et tootmine ei lõppenud, samuti ei vähenenud see oluliselt (vt allpool tabel 1 täiendavad selgitused põhjenduses 139). Komisjon tegi järelduse, et see tuleneb asjaolust, et Argentina valitsus volitab ja suunab sojaubade kasvatajaid jätkama tootmist ja eksporti. |
| --- | --- |

(114)

Teiste sõnadega – kirjeldatud meetmeid rakendades Argentina valitsus teab, kuidas sojaubade kasvatajad meetmetele reageerivad ja mis tagajärjed sellest tulenevad. Kuigi sojaoa kasvatajad võivad omamaist tootmist veidi alandada, et vastata ekspordimaksudele ja muudele piiravatele meetmetele, näitavad tõendid, et tootmine ei lõppenud, samuti ei vähenenud see oluliselt (vt allpool tabel 1 täiendavad selgitused põhjenduses 139). Komisjon tegi järelduse, et see tuleneb asjaolust, et Argentina valitsus volitab ja suunab sojaubade kasvatajaid jätkama tootmist ja eksporti.

| (115) | Nagu selgitatud, kohandatakse sojaubade kasvatamise sektoris tootmist vaid vähesel määral, mille tulemusena omamaised hinnad langevad. Sellega seoses tehakse mõju kindlaks eelnevalt ja mitte järgnevalt, ja seetõttu ei ole mõju „tahtmatu“. On olemas „tõendatav seos“ poliitika ning asjaomaste eraõiguslike asutuste käitumise vahel, kes tegutsevad vahendajatena valitsuse poliitika elluviimisel, mis näeb ette sojaubade pakkumise biodiislikütuse tootmisharule piisavast väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(115)

Nagu selgitatud, kohandatakse sojaubade kasvatamise sektoris tootmist vaid vähesel määral, mille tulemusena omamaised hinnad langevad. Sellega seoses tehakse mõju kindlaks eelnevalt ja mitte järgnevalt, ja seetõttu ei ole mõju „tahtmatu“. On olemas „tõendatav seos“ poliitika ning asjaomaste eraõiguslike asutuste käitumise vahel, kes tegutsevad vahendajatena valitsuse poliitika elluviimisel, mis näeb ette sojaubade pakkumise biodiislikütuse tootmisharule piisavast väiksema tasu eest.

| (116) | Argentina valitsus ise on tunnistanud oma meetmete edu nimetatud poliitilise eesmärgi ehk biodiislikütuse tootmisharu toetamise saavutamisel. 2012. aastal Argentina valitsuse avaldatud ühisotsuses, millele on viidatud allpool, väitis ta, et vastu võetud riiklik poliitika hõlmab mitmeid mehhanisme, et edendada biodiislikütuse tootmisharu. See selgitab edukaid tulemusi selles tootmissektoris, mille peamise sisendi brutomarginaalid ületavad töötlemise etapis 25 % (56). Need marginaalid tunduvad olevat tulenenud suurel määral biodiislikütuse ja sojaubade ekspordimaksude erinevustest. |
| --- | --- |

(116)

Argentina valitsus ise on tunnistanud oma meetmete edu nimetatud poliitilise eesmärgi ehk biodiislikütuse tootmisharu toetamise saavutamisel. 2012. aastal Argentina valitsuse avaldatud ühisotsuses, millele on viidatud allpool, väitis ta, et vastu võetud riiklik poliitika hõlmab mitmeid mehhanisme, et edendada biodiislikütuse tootmisharu. See selgitab edukaid tulemusi selles tootmissektoris, mille peamise sisendi brutomarginaalid ületavad töötlemise etapis 25 % (56). Need marginaalid tunduvad olevat tulenenud suurel määral biodiislikütuse ja sojaubade ekspordimaksude erinevustest.

56

| (117) | Kokkuvõttes leidis komisjon, et Argentina valitsus oli volitanud või suunanud sojaubade kasvatajaid ellu viima oma eraldatud siseturu loomise poliitikat ning pakkuma sojaube omamaisele biodiislikütuse tootmisharule piisavast väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(117)

Kokkuvõttes leidis komisjon, et Argentina valitsus oli volitanud või suunanud sojaubade kasvatajaid ellu viima oma eraldatud siseturu loomise poliitikat ning pakkuma sojaube omamaisele biodiislikütuse tootmisharule piisavast väiksema tasu eest.

| (118) | Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Argentina valitsus, et komisjon laiendas volitamise või suunamise kohaldamisala, rõhutades termineid „stimuleerimine“ ja „suunamine“, samal ajal kui WTO nõuete kohaselt peab vastutuse määramine olema sõnaselge ja kinnitav toiming, olema adresseeritud konkreetsele isikule ning selle eesmärk peab olema konkreetne ülesanne või kohustus. Valitsuse poliitilised avaldused ei saa endast kujutada korraldust ning väidetav korraldus või ülesande andmine ei saa olla tahtmatu või pelgalt valitsuse regulatsiooni kõrvalsaadus. |
| --- | --- |

(118)

Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Argentina valitsus, et komisjon laiendas volitamise või suunamise kohaldamisala, rõhutades termineid „stimuleerimine“ ja „suunamine“, samal ajal kui WTO nõuete kohaselt peab vastutuse määramine olema sõnaselge ja kinnitav toiming, olema adresseeritud konkreetsele isikule ning selle eesmärk peab olema konkreetne ülesanne või kohustus. Valitsuse poliitilised avaldused ei saa endast kujutada korraldust ning väidetav korraldus või ülesande andmine ei saa olla tahtmatu või pelgalt valitsuse regulatsiooni kõrvalsaadus.

| (119) | Komisjon ei nõustunud. Nagu on märgitud põhjenduses 117, leidis komisjon põhjenduses 93 osutatud WTO kohtupraktikat silmas pidades, et Argentina valitsus on võtnud selgeid ja kinnitavaid meetmeid, et anda sojaoakasvatajatele ülesanne müüa oma sojaubasid tegelikust maksumusest väiksema tasu eest biodiislikütuse tootmisharule. Valitsuse tegevuse ja sojaoakasvatajate käitumise vahel on „tõendatav seos“, nii et nende tegevust saab seostada Argentina valitsuse tegevusega. Argentina valitsus ei põhjendanud oma väidet, et komisjoni leitud tõendeid saaks pidada üksnes Argentina valitsuse poliitilisteks avaldusteks. Eelkõige ei vaidlustanud Argentina valitsus neist avaldustest tulenevate märgitud poliitiliste eesmärkide olemasolu; samuti ei eitanud Argentina valitsus avaldusi, millega tunnustati piiravate meetmete edukust Argentina biodiislikütuse tootmisharu toetavate poliitiliste eesmärkide saavutamisel. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon ei nõustunud. Nagu on märgitud põhjenduses 117, leidis komisjon põhjenduses 93 osutatud WTO kohtupraktikat silmas pidades, et Argentina valitsus on võtnud selgeid ja kinnitavaid meetmeid, et anda sojaoakasvatajatele ülesanne müüa oma sojaubasid tegelikust maksumusest väiksema tasu eest biodiislikütuse tootmisharule. Valitsuse tegevuse ja sojaoakasvatajate käitumise vahel on „tõendatav seos“, nii et nende tegevust saab seostada Argentina valitsuse tegevusega. Argentina valitsus ei põhjendanud oma väidet, et komisjoni leitud tõendeid saaks pidada üksnes Argentina valitsuse poliitilisteks avaldusteks. Eelkõige ei vaidlustanud Argentina valitsus neist avaldustest tulenevate märgitud poliitiliste eesmärkide olemasolu; samuti ei eitanud Argentina valitsus avaldusi, millega tunnustati piiravate meetmete edukust Argentina biodiislikütuse tootmisharu toetavate poliitiliste eesmärkide saavutamisel. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

| (120) | Peale selle väitis Argentina valitsus, et komisjoni järeldus, et erinevate mehhanismide olemasolu laiemas skeemis, mille Argentina valitsus oli kavandanud, et toetada konkreetset tootmisharu, on oluline, et määrata kindlaks, et tegevuse laad on olulisel määral vale, sest ekspordimaksud ei ole hõlmatud alusmääruse artikli 3 punktidega i–iii (ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepinguga) ning ei kuulu alusmääruse artikli 3 punkti iv alla. |
| --- | --- |

(120)

Peale selle väitis Argentina valitsus, et komisjoni järeldus, et erinevate mehhanismide olemasolu laiemas skeemis, mille Argentina valitsus oli kavandanud, et toetada konkreetset tootmisharu, on oluline, et määrata kindlaks, et tegevuse laad on olulisel määral vale, sest ekspordimaksud ei ole hõlmatud alusmääruse artikli 3 punktidega i–iii (ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepinguga) ning ei kuulu alusmääruse artikli 3 punkti iv alla.

| (121) | Üksnes asjaolu, et ekspordimaksud kui selliseid ei ole alusmääruse artikli 3 lõike 1 punktis a sõnaselgelt nimetatud, ei välista seda, et neil võib olla rahalise toetuse laad ning need võivad seega kuuluda subsiidiumi määratluse alla alusmääruse ja WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu alusel. Komisjon esitas ulatuslikult tõendeid, et sojaubade ekspordimaksu kasutati koos muude instrumentidega vahendina, et motiveerida sojaubade kasvatajaid järgima kehtestatud poliitilisi eesmärke viisil, mis tõi kaasa tasakaalustava subsiidiumi, nagu on määratletud alusmääruse artikli 3 lõike 1 punktis a. Kuna Argentina valitsus ei põhjendanud väidet, miks sojaubade ekspordimaksu ei saaks käsitada tasakaalustava subsiidiumina, lükkas komisjon väite tagasi. |
| --- | --- |

(121)

Üksnes asjaolu, et ekspordimaksud kui selliseid ei ole alusmääruse artikli 3 lõike 1 punktis a sõnaselgelt nimetatud, ei välista seda, et neil võib olla rahalise toetuse laad ning need võivad seega kuuluda subsiidiumi määratluse alla alusmääruse ja WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu alusel. Komisjon esitas ulatuslikult tõendeid, et sojaubade ekspordimaksu kasutati koos muude instrumentidega vahendina, et motiveerida sojaubade kasvatajaid järgima kehtestatud poliitilisi eesmärke viisil, mis tõi kaasa tasakaalustava subsiidiumi, nagu on määratletud alusmääruse artikli 3 lõike 1 punktis a. Kuna Argentina valitsus ei põhjendanud väidet, miks sojaubade ekspordimaksu ei saaks käsitada tasakaalustava subsiidiumina, lükkas komisjon väite tagasi.

| (122) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist ei nõustunud Argentina valitsus põhjenduses 121 esitatud komisjoni järeldusega, et Argentina valitsus ei põhjendanud oma väidet, miks sojaubade ekspordimaksu ei saa pidada tasakaalustatavaks subsiidiumiks. |
| --- | --- |

(122)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist ei nõustunud Argentina valitsus põhjenduses 121 esitatud komisjoni järeldusega, et Argentina valitsus ei põhjendanud oma väidet, miks sojaubade ekspordimaksu ei saa pidada tasakaalustatavaks subsiidiumiks.

| (123) | Kuigi Argentina valitsus väitis uurimise käigus, et ekspordimaksude kehtestamise eesmärk on tulu tekitamine, ei suutnud Argentina valitsus esitada tõendeid selle väite toetuseks mis tahes õigusakti puhul, millega kehtestatakse sojaubade ekspordimaksu määr või muudetakse seda. Olemasolevate tõendite põhjal leidis komisjon, et ekspordimaksud on muu hulgas Argentina valitsuse vahendid biodiislikütuse tootmisharu arengu toetamiseks. Seetõttu jõudis komisjon teistsugusele järeldusele, mida on selgitatud eespool põhjendustes 89–90, ja lükkas tagasi Argentina valitsuse esialgse väite. |
| --- | --- |

(123)

Kuigi Argentina valitsus väitis uurimise käigus, et ekspordimaksude kehtestamise eesmärk on tulu tekitamine, ei suutnud Argentina valitsus esitada tõendeid selle väite toetuseks mis tahes õigusakti puhul, millega kehtestatakse sojaubade ekspordimaksu määr või muudetakse seda. Olemasolevate tõendite põhjal leidis komisjon, et ekspordimaksud on muu hulgas Argentina valitsuse vahendid biodiislikütuse tootmisharu arengu toetamiseks. Seetõttu jõudis komisjon teistsugusele järeldusele, mida on selgitatud eespool põhjendustes 89–90, ja lükkas tagasi Argentina valitsuse esialgse väite.

| (124) | CARBIO väitis, et komisjon ignoreeris kõrget standardit, mis on nõutav volitamise või suunamise tõendamiseks. Sojaubade kasvatajad võivad vabalt otsustada, kas toota, müüa või eksportida oma sojaubasid. Ühegi sojaubade ekspordimaksu elemendiga ei volitata ega suunata sojaubade tootjaid tegema neid otsuseid. |
| --- | --- |

(124)

CARBIO väitis, et komisjon ignoreeris kõrget standardit, mis on nõutav volitamise või suunamise tõendamiseks. Sojaubade kasvatajad võivad vabalt otsustada, kas toota, müüa või eksportida oma sojaubasid. Ühegi sojaubade ekspordimaksu elemendiga ei volitata ega suunata sojaubade tootjaid tegema neid otsuseid.

| (125) | Komisjon ei nõustu, et antud juhul ei ole täidetud volitamise või suunamise standard, nagu on märgitud põhjenduses 82. Pealegi on CARBIO väide, et sojaubade kasvatajad võivad vabalt kehtestada sojaubade hinna, väär. Argentina valitsus selgitas kontrollkäigu ajal, kuidas valitsus kehtestab ekspordiks sojaubade FOB-hinna. Kuna nii sojaubade ekspordihind kui ka omamaine hind on oluliselt allpool maailmaturu hinda, on sojaubade kasvatajate vabadus oma hinna kehtestamisel piiratud. Lisaks eirab CARBIO asjaolu, et ekspordimaks ei ole ainus vahend, mida Argentina valitsus kasutab sojaubade kasvatajate suunamiseks. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon ei nõustu, et antud juhul ei ole täidetud volitamise või suunamise standard, nagu on märgitud põhjenduses 82. Pealegi on CARBIO väide, et sojaubade kasvatajad võivad vabalt kehtestada sojaubade hinna, väär. Argentina valitsus selgitas kontrollkäigu ajal, kuidas valitsus kehtestab ekspordiks sojaubade FOB-hinna. Kuna nii sojaubade ekspordihind kui ka omamaine hind on oluliselt allpool maailmaturu hinda, on sojaubade kasvatajate vabadus oma hinna kehtestamisel piiratud. Lisaks eirab CARBIO asjaolu, et ekspordimaks ei ole ainus vahend, mida Argentina valitsus kasutab sojaubade kasvatajate suunamiseks. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (126) | CARBIO vaidlustas ka komisjoni järelduse põhjenduses 112, et sojaubade kasvatajad ei saa müüa parema hinnaga, mis valitseks Argentinas, kui kõnealuseid meetmeid ei oleks, viidates kaubanduskomisjoni uuringule, milles väidetakse, et sojaubade ekspordimaksu kaotamine tooks kaasa kodumaiste sojaubade hinnatõusu ainult 1,2 % võrra (57). |
| --- | --- |

(126)

CARBIO vaidlustas ka komisjoni järelduse põhjenduses 112, et sojaubade kasvatajad ei saa müüa parema hinnaga, mis valitseks Argentinas, kui kõnealuseid meetmeid ei oleks, viidates kaubanduskomisjoni uuringule, milles väidetakse, et sojaubade ekspordimaksu kaotamine tooks kaasa kodumaiste sojaubade hinnatõusu ainult 1,2 % võrra (57).

57

| (127) | Komisjon märkis, et ajakirjas „American Journal of Agricultural Economics“ (58) avaldatud uuringu kohaselt võib sojaubade riigisisene hind ekspordimaksu puudumisel olla palju suurem – kuni 26,0 %. Peale selle viidati CARBIO osutatud uuringus ka sellele, et sojaubade ekspordimaksu tühistamine tooks kaasa sojaubade maailmaturu hinna 18 %-lise languse. See tähendab, et 23,5 %lise ekspordimaksu teoreetilise kaotamisega oleks Argentina hinna ja maailmaturu hinna erinevus peaaegu kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(127)

Komisjon märkis, et ajakirjas „American Journal of Agricultural Economics“ (58) avaldatud uuringu kohaselt võib sojaubade riigisisene hind ekspordimaksu puudumisel olla palju suurem – kuni 26,0 %. Peale selle viidati CARBIO osutatud uuringus ka sellele, et sojaubade ekspordimaksu tühistamine tooks kaasa sojaubade maailmaturu hinna 18 %-lise languse. See tähendab, et 23,5 %lise ekspordimaksu teoreetilise kaotamisega oleks Argentina hinna ja maailmaturu hinna erinevus peaaegu kõrvaldatud.

58

| (128) | Seepärast kordas komisjon järeldust, et sojaubade kasvatajaid motiveeritakse kasvatama ja müüma sojaube Argentinas, ilma et neil lubataks müüa parema hinnaga, mis kehtiks Argentinas nende meetmete puudumisel. |
| --- | --- |

(128)

Seepärast kordas komisjon järeldust, et sojaubade kasvatajaid motiveeritakse kasvatama ja müüma sojaube Argentinas, ilma et neil lubataks müüa parema hinnaga, mis kehtiks Argentinas nende meetmete puudumisel.

| (129) | Pärast lõplikku avalikustamist kordasid Argentina valitsus ja CARBIO oma väiteid, et:






  — | puuduvad meetmed, mis sunniksid kodumaiseid sojaoatootjaid müüma sojaube riigisiseselt tegelikust maksumusest väiksema tasu eest; |
| --- | --- | --- |

(129)

Pärast lõplikku avalikustamist kordasid Argentina valitsus ja CARBIO oma väiteid, et:

—

puuduvad meetmed, mis sunniksid kodumaiseid sojaoatootjaid müüma sojaube riigisiseselt tegelikust maksumusest väiksema tasu eest;

| — | sojaoakasvatajad võivad määrata oma sojaubade hinna; |
| --- | --- |

—

sojaoakasvatajad võivad määrata oma sojaubade hinna;

| — | sojaubade ekspordimaksudega ei kaasne rahalist toetust; mis tahes ekspordimaksud, mida kohaldatakse sojaubade suhtes biodiislikütuse tootmisel, kujutavad endast parimal juhul tulukogumise meetme kõrvalmõju; |
| --- | --- |

—

sojaubade ekspordimaksudega ei kaasne rahalist toetust; mis tahes ekspordimaksud, mida kohaldatakse sojaubade suhtes biodiislikütuse tootmisel, kujutavad endast parimal juhul tulukogumise meetme kõrvalmõju;

| — | sojaubade ekspordimaksude laadi ja tulude kogumise eesmärk ei ole seotud väidetava volitamise või suunamisega; ning |
| --- | --- |

—

sojaubade ekspordimaksude laadi ja tulude kogumise eesmärk ei ole seotud väidetava volitamise või suunamisega; ning

| — | seetõttu ei saada kasu. |
| --- | --- |

—

seetõttu ei saada kasu.

| (130) | Argentina valitsus ja CARBIO ei nõustunud ka sellega, kuidas komisjon tõlgendas mõisteid „volitama“ ja „suunama“. Argentina valitsus väitis, et komisjoni hinnang rahalisele toetusele on väga sarnane nn mõjupõhise lähenemisviisiga, mille WTO kohtupraktika on selgesõnaliselt ja kategooriliselt tagasi lükanud. |
| --- | --- |

(130)

Argentina valitsus ja CARBIO ei nõustunud ka sellega, kuidas komisjon tõlgendas mõisteid „volitama“ ja „suunama“. Argentina valitsus väitis, et komisjoni hinnang rahalisele toetusele on väga sarnane nn mõjupõhise lähenemisviisiga, mille WTO kohtupraktika on selgesõnaliselt ja kategooriliselt tagasi lükanud.

| (131) | CARBIO väitis veel, et sojaubade praegune maailmaturuhind ei kajasta seda, milline oleks Argentina sojaubade hind ilma ekspordimaksuta. |
| --- | --- |

(131)

CARBIO väitis veel, et sojaubade praegune maailmaturuhind ei kajasta seda, milline oleks Argentina sojaubade hind ilma ekspordimaksuta.

| (132) | Kuna Argentina valitsus ja CARBIO kordasid varem esitatud väiteid, kuid ei põhjendanud neid, lükkas komisjon need tagasi. |
| --- | --- |

(132)

Kuna Argentina valitsus ja CARBIO kordasid varem esitatud väiteid, kuid ei põhjendanud neid, lükkas komisjon need tagasi.

3.2.2.3.   Eraõiguslike asutuste volitamine või suunamine alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses

Eraõiguslike asutuste volitamine või suunamine alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses

| (133) | Seejärel hindas komisjon, kas Argentina sojaubade kasvatajad on eraõiguslikud asutused, kes on volitatud või suunatud Argentina valituse poolt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. |
| --- | --- |

(133)

Seejärel hindas komisjon, kas Argentina sojaubade kasvatajad on eraõiguslikud asutused, kes on volitatud või suunatud Argentina valituse poolt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses.

| (134) | Valimisse kaasatud Argentina eksportivad tootjad ostsid kogu sojaoa, mida kasutati biodiislikütuse tootmisel, omamaistelt allikatelt. Sojaube osteti eraõiguslikelt sojaubade kasvatajatelt, välja arvatud väike kogus sojaube, mis osteti riigi osalusega äriühingult YPF. |
| --- | --- |

(134)

Valimisse kaasatud Argentina eksportivad tootjad ostsid kogu sojaoa, mida kasutati biodiislikütuse tootmisel, omamaistelt allikatelt. Sojaube osteti eraõiguslikelt sojaubade kasvatajatelt, välja arvatud väike kogus sojaube, mis osteti riigi osalusega äriühingult YPF.

| (135) | Seega leidis komisjon kättesaadava teabe põhjal, et kõik sojaubade kasvatajad on erasektori asutused, keda Argentina valitsus on volitanud alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses pakkuma sojaube piisavast väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(135)

Seega leidis komisjon kättesaadava teabe põhjal, et kõik sojaubade kasvatajad on erasektori asutused, keda Argentina valitsus on volitanud alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses pakkuma sojaube piisavast väiksema tasu eest.

3.2.2.4.   Sojaubade pakkumine sojaubade kasvatajate poolt piisavast väiksema tasu eest

Sojaubade pakkumine sojaubade kasvatajate poolt piisavast väiksema tasu eest

| (136) | Järgmise sammuna kontrollis komisjon, kas sojaubade kasvatajad viisid ka tegelikult ellu Argentina valitsuse poliitikat ja pakkusid sojaube piisavast väiksema tasu eest. Selleks oli vaja teha Argentina turu arengut käsitlev üksikasjalik analüüs, tuginedes sobivale võrdlusalusele. Komisjon otsustas kooskõlas põhjenduses 64 toodud järeldustega osaliselt kasutada kättesaadavaid fakte, et määrata kindlaks, kas sojaubade kasvatajad on pakkunud sojaube piisavast väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(136)

Järgmise sammuna kontrollis komisjon, kas sojaubade kasvatajad viisid ka tegelikult ellu Argentina valitsuse poliitikat ja pakkusid sojaube piisavast väiksema tasu eest. Selleks oli vaja teha Argentina turu arengut käsitlev üksikasjalik analüüs, tuginedes sobivale võrdlusalusele. Komisjon otsustas kooskõlas põhjenduses 64 toodud järeldustega osaliselt kasutada kättesaadavaid fakte, et määrata kindlaks, kas sojaubade kasvatajad on pakkunud sojaube piisavast väiksema tasu eest.

| (137) | Põhjendustes 84–116 kirjeldatud meetmekogumi kaudu innustas Argentina valitsus sojaubade kasvatajaid müüma kohalikul tasandil madalamate hindadega kui muidu (st nende meetmete puudumisel oleks sojaubade kasvatajad eksportinud sojaube oluliselt kõrgema maailmaturu hinnaga või oleks lihtsalt kohandanud oma pakkumist turupiirangutega). Ent sojaubade kasvatajad ei teinud seda tingituna Argentina valitsuse poliitikast ergutada biodiislikütuse tootmisharu järgmiste etappide arengut. |
| --- | --- |

(137)

Põhjendustes 84–116 kirjeldatud meetmekogumi kaudu innustas Argentina valitsus sojaubade kasvatajaid müüma kohalikul tasandil madalamate hindadega kui muidu (st nende meetmete puudumisel oleks sojaubade kasvatajad eksportinud sojaube oluliselt kõrgema maailmaturu hinnaga või oleks lihtsalt kohandanud oma pakkumist turupiirangutega). Ent sojaubade kasvatajad ei teinud seda tingituna Argentina valitsuse poliitikast ergutada biodiislikütuse tootmisharu järgmiste etappide arengut.

| (138) | Nagu näidatud tabelis 1, töödeldakse praktiliselt kogu omamaine sojaubade toodang purustamise teel sojaõliks. Sojaubade tootmist, eksporti, importi ja siseturul purustamist käsitlevad andmed on aastate lõikes järgmised:

  Tabel 1


  Argentina sojaubade, sojaõli ja biodiisli tootmine | Sojaubade tootmine (tonnides) | Sojaubade eksport (tonnides) | Sojaubade import (tonnides) | Sojaubade purustamine (tonnides) | Sojaõli tootmine (tonnides) | Sojaõli omamaine tarbimine (tonnides) | Biodiislikütuse tootmine (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 47 482 787 | 11 843 248 | 2 245 391 | 36 268 044 | 6 962 206 | 474 078 | |
| 2008 | 46 238 890 | 11 733 588 | 2 891 771 | 31 709 219 | 6 024 101 | 1 078 022 | 711 864 |
| 2009 | 30 989 474 | 4 292 321 | 823 924 | 30 285 623 | 5 772 026 | 1 348 922 | 1 179 103 |
| 2010 | 52 676 218 | 13 616 012 | 189 | 36 824 921 | 7 000 075 | 2 118 336 | 1 820 385 |
| 2011 | 48 878 774 | 10 420 216 | 12 862 | 37 339 854 | 7 113 681 | 2 996 512 | 2 429 964 |
| 2012 | 40 100 197 | 6 158 407 | 1 428 | 33 333 313 | 6 353 359 | 2 841 121 | 2 456 578 |
| 2013 | 49 306 202 | 7 784 236 | 1 615 | 34 040 869 | 6 432 942 | 2 448 560 | 1 997 809 |
| 2014 | 53 397 720 | 7 360 901 | 2 227 | 37 936 186 | 7 096 392 | 3 184 146 | 2 584 290 |
| 2015 | 61 446 556 | 11 509 272 | 566 | 40 940 319 | 7 895 905 | 2 407 954 | 1 810 659 |
| 2016 | 58 799 258 | 8 910 323 | 853 849 | 44 482 510 | 8 670 493 | 3 137 953 | 2 659 275 |
| 2017 | 54 971 626 | 7 369 126 | 1 897 833 | 41 824 091 | 8 065 602 | 3 264 784 | 2 871 435 |
| Allikas: Argentina valitsuse esitatud andmed, mis on saadud erinevatest avalikult kättesaadavatest Argentina andmebaasidest. |

(138)

Nagu näidatud tabelis 1, töödeldakse praktiliselt kogu omamaine sojaubade toodang purustamise teel sojaõliks. Sojaubade tootmist, eksporti, importi ja siseturul purustamist käsitlevad andmed on aastate lõikes järgmised:

Tabel 1

Tabel 1

Argentina sojaubade, sojaõli ja biodiisli tootmine

Argentina sojaubade, sojaõli ja biodiisli tootmine

Sojaubade tootmine (tonnides)

Sojaubade eksport (tonnides)

Sojaubade import (tonnides)

Sojaubade purustamine (tonnides)

Sojaõli tootmine (tonnides)

Sojaõli omamaine tarbimine (tonnides)

Biodiislikütuse tootmine (tonnides)

2007

47 482 787

11 843 248

2 245 391

36 268 044

6 962 206

474 078

2008

46 238 890

11 733 588

2 891 771

31 709 219

6 024 101

1 078 022

711 864

2009

30 989 474

4 292 321

823 924

30 285 623

5 772 026

1 348 922

1 179 103

2010

52 676 218

13 616 012

189

36 824 921

7 000 075

2 118 336

1 820 385

2011

48 878 774

10 420 216

12 862

37 339 854

7 113 681

2 996 512

2 429 964

2012

40 100 197

6 158 407

1 428

33 333 313

6 353 359

2 841 121

2 456 578

2013

49 306 202

7 784 236

1 615

34 040 869

6 432 942

2 448 560

1 997 809

2014

53 397 720

7 360 901

2 227

37 936 186

7 096 392

3 184 146

2 584 290

2015

61 446 556

11 509 272

566

40 940 319

7 895 905

2 407 954

1 810 659

2016

58 799 258

8 910 323

853 849

44 482 510

8 670 493

3 137 953

2 659 275

2017

54 971 626

7 369 126

1 897 833

41 824 091

8 065 602

3 264 784

2 871 435

Allikas: Argentina valitsuse esitatud andmed, mis on saadud erinevatest avalikult kättesaadavatest Argentina andmebaasidest.

Allikas:

| (139) | Nagu näha tabelis 1, suurenes sojaubade tootmine 26,7 miljonilt tonnilt 2001. aastal 40,5 miljoni tonnini 2006. aastal (59). Sojaubade ekspordimaksu tõstmine ei toonud kaasa sojaubade tootmise vähenemist, vaid majanduslikust seisukohast ebaratsionaalse suurenemise. Tõepoolest – ilma Argentina valitsuse loodud eri meetmete tekitatud stiimuliteta kohaneksid tarnijad, kelle suhtes kehtivad ekspordipiirangud, turutingimustega. Samas käesoleval juhul saavad sojaubade kasvatajad oma tootmise vähendamise asemel ka pigem kasu poliitilisest eesmärgist ergutada ja arendada konkurentsivõimelist biodiislikütuse tootmisharu, mis omakorda nõudis seda, et biodiislikütuse tootjatele tehakse sojaubade kogused kättesaadavaks rahvusvahelistest hindadest madalamate hindadega. |
| --- | --- |

(139)

Nagu näha tabelis 1, suurenes sojaubade tootmine 26,7 miljonilt tonnilt 2001. aastal 40,5 miljoni tonnini 2006. aastal (59). Sojaubade ekspordimaksu tõstmine ei toonud kaasa sojaubade tootmise vähenemist, vaid majanduslikust seisukohast ebaratsionaalse suurenemise. Tõepoolest – ilma Argentina valitsuse loodud eri meetmete tekitatud stiimuliteta kohaneksid tarnijad, kelle suhtes kehtivad ekspordipiirangud, turutingimustega. Samas käesoleval juhul saavad sojaubade kasvatajad oma tootmise vähendamise asemel ka pigem kasu poliitilisest eesmärgist ergutada ja arendada konkurentsivõimelist biodiislikütuse tootmisharu, mis omakorda nõudis seda, et biodiislikütuse tootjatele tehakse sojaubade kogused kättesaadavaks rahvusvahelistest hindadest madalamate hindadega.

59

| (140) | Suundumust kajastab joonis 2 (tonnides).

  Joonis 2


  Sojaubade töötlemine Argentinas




  Sojaubade purustamine
  Sojaubade import
  Sojaubade eksport
  Sojaubade tootmine
  2017
  2016
  2015
  2014
  2013
  2012
  2011
  2010
  2009
  2008
  2007

  Allikas: põhjenduse 138 tabelis esitatud andmed. |
| --- | --- |

(140)

Suundumust kajastab joonis 2 (tonnides).

Joonis 2

Joonis 2

Sojaubade töötlemine Argentinas

Sojaubade töötlemine Argentinas

Sojaubade purustamine

Sojaubade import

Sojaubade eksport

Sojaubade tootmine

2017

2016

2015

2014

2013

2012

2011

2010

2009

2008

2007

Allikas: põhjenduse 138 tabelis esitatud andmed.

Allikas:

| (141) | Tabel 1 ja joonis 2 näitavad, et praktiliselt kogu sojaubade toodang, mis tarbiti siseturul, läks purustamisele ning saadud sojaõli tarbiti siseturul peamiselt biodiislikütuse tootmisel. |
| --- | --- |

(141)

Tabel 1 ja joonis 2 näitavad, et praktiliselt kogu sojaubade toodang, mis tarbiti siseturul, läks purustamisele ning saadud sojaõli tarbiti siseturul peamiselt biodiislikütuse tootmisel.

| (142) | CARBIO väitis pärast lõplike järelduste teatavakstegemist, et komisjoni arvates kasutatakse kõiki siseturul müüdavad sojaubasid ainult biodiisli tootmiseks. Komisjon leidis, et nii see ei ole. Nagu on märgitud põhjenduses 141, müüakse sojaube kodumaiselt sojaõli ja sojajahu tootmiseks. Saadud sojaõli kasutatakse biodiisli tootmiseks, sest Argentinas ei ole sojaõli jaoks märkimisväärset kodumaist turgu. Teatav osa sojaõlist ja sojajahust eksporditakse. |
| --- | --- |

(142)

CARBIO väitis pärast lõplike järelduste teatavakstegemist, et komisjoni arvates kasutatakse kõiki siseturul müüdavad sojaubasid ainult biodiisli tootmiseks. Komisjon leidis, et nii see ei ole. Nagu on märgitud põhjenduses 141, müüakse sojaube kodumaiselt sojaõli ja sojajahu tootmiseks. Saadud sojaõli kasutatakse biodiisli tootmiseks, sest Argentinas ei ole sojaõli jaoks märkimisväärset kodumaist turgu. Teatav osa sojaõlist ja sojajahust eksporditakse.

| (143) | Peale selle toimub sojaubade eksport üksnes siis, kui omamaine tarbimine nii sojaubade purustamiseks kui ka biodiislikütuse tootmiseks on täielikult rahuldatud. Tabel 1 ja joonis 2 näitavad ka sojaubade olematut või väga piiratud importi ekspordipiirangute kohaldamise aastatel. Seda kinnitab ka valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul täheldatud ärimudel. Tõepoolest mitte ükski neist ei importinud sojaube biodiislikütuse tootmiseks. Nad importisid sojaube pigem üksnes oma purustamistehastes kasutamiseks ning seejärel eksportisid Argentinast kogu saadud sojaõli ja -jahu. |
| --- | --- |

(143)

Peale selle toimub sojaubade eksport üksnes siis, kui omamaine tarbimine nii sojaubade purustamiseks kui ka biodiislikütuse tootmiseks on täielikult rahuldatud. Tabel 1 ja joonis 2 näitavad ka sojaubade olematut või väga piiratud importi ekspordipiirangute kohaldamise aastatel. Seda kinnitab ka valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul täheldatud ärimudel. Tõepoolest mitte ükski neist ei importinud sojaube biodiislikütuse tootmiseks. Nad importisid sojaube pigem üksnes oma purustamistehastes kasutamiseks ning seejärel eksportisid Argentinast kogu saadud sojaõli ja -jahu.

| (144) | Järelikult on Argentina valitsuse meetmete põhieesmärk saavutatud: siseturul toodetud sojaoad on täielikult rahuldanud nõudluse omamaise biodiislikütuse tootmiseks vajaliku sisendi järele, kahjustades neid sojaubade tootjaid, kes pigem optimeeriksid oma kasumit ja kas ekspordiksid kogu oma toodangu või müüksid siseturul kõrgemate hindadega, kui ekspordipiiranguid ei esineks. |
| --- | --- |

(144)

Järelikult on Argentina valitsuse meetmete põhieesmärk saavutatud: siseturul toodetud sojaoad on täielikult rahuldanud nõudluse omamaise biodiislikütuse tootmiseks vajaliku sisendi järele, kahjustades neid sojaubade tootjaid, kes pigem optimeeriksid oma kasumit ja kas ekspordiksid kogu oma toodangu või müüksid siseturul kõrgemate hindadega, kui ekspordipiiranguid ei esineks.

| (145) | Asjaomase WTO menetluspraktika kohaselt, mida on selgitatud eelkõige põhjenduses 78, peaks enamikul juhtudel esinema teatav valitsuse ähvardus või stiimul sisendi tarnijatele, et tõendada volitamise ja suunamise olemasolu. Kaalutlusõiguse andmine ei välista automaatselt seda järeldust. See juhtumipõhine analüüs tugineb tõenditele. Käesoleval juhul on asjaolu, et eksport on üsna piiratud väga rahvusvahelisel toormeturul, kus Argentina on üks juhtivaid sojaubade tootjaid, märkimisväärne, eelkõige võttes arvesse, et hind on rahvusvahelisel turul märkimisväärselt kõrgem kui Argentina omamaine hind (vt joonis 3 põhjenduses 158). |
| --- | --- |

(145)

Asjaomase WTO menetluspraktika kohaselt, mida on selgitatud eelkõige põhjenduses 78, peaks enamikul juhtudel esinema teatav valitsuse ähvardus või stiimul sisendi tarnijatele, et tõendada volitamise ja suunamise olemasolu. Kaalutlusõiguse andmine ei välista automaatselt seda järeldust. See juhtumipõhine analüüs tugineb tõenditele. Käesoleval juhul on asjaolu, et eksport on üsna piiratud väga rahvusvahelisel toormeturul, kus Argentina on üks juhtivaid sojaubade tootjaid, märkimisväärne, eelkõige võttes arvesse, et hind on rahvusvahelisel turul märkimisväärselt kõrgem kui Argentina omamaine hind (vt joonis 3 põhjenduses 158).

| (146) | Argentina õigusaktides sisalduvad tõendid (vt põhjendused 91–99) näitavad, et Argentina valitsuse poliitiline eesmärk on arendada ja edendada suurema lisaväärtusega järgmisi tootmisetappe, sealhulgas biodiislikütuse tootmist. Lisaks märkis Argentina valitsus selgelt oma eesmärgina kaitsta järgmisi tootmisetappe rahvusvaheliste hindade tõusu eest. |
| --- | --- |

(146)

Argentina õigusaktides sisalduvad tõendid (vt põhjendused 91–99) näitavad, et Argentina valitsuse poliitiline eesmärk on arendada ja edendada suurema lisaväärtusega järgmisi tootmisetappe, sealhulgas biodiislikütuse tootmist. Lisaks märkis Argentina valitsus selgelt oma eesmärgina kaitsta järgmisi tootmisetappe rahvusvaheliste hindade tõusu eest.

| (147) | Pärast teabedokumendi avaldamist väitis CARBIO, et komisjon ei esitanud tõendeid seisukoha kohta, et sojaubade tootjad pigem optimeeriksid oma kasumit. |
| --- | --- |

(147)

Pärast teabedokumendi avaldamist väitis CARBIO, et komisjon ei esitanud tõendeid seisukoha kohta, et sojaubade tootjad pigem optimeeriksid oma kasumit.

| (148) | Kuna komisjon ei saanud sojaoakasvatajatelt otsest teavet, nagu on selgitatud põhjendustes 61–64, eeldas komisjon, et sojaoakasvatajad on turumajanduse tingimustes tegutsevad ratsionaalsed ettevõtjad, kes optimeeriksid võimaluse korral oma kasu. Seepärast peetakse ebaratsionaalseks otsuseks suurendada sojaubade tootmist, kui hinnad on madalad tingituna suuremast ekspordimaksust. Asjaolu, et sojaubade kasvatajad tarnivad jätkuvalt sojaube, hoolimata eri piiravatest meetmetest, mille Argentina valitsus on vastu võtnud, tuleneb Argentina valitsuse võetud meetmetest, millega stimuleeritakse sojaubade kasvatajaid kui üksuseid, mis rakendavad märgitud poliitikaeesmärke, et toetada biodiislikütuse tootmisharu. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(148)

Kuna komisjon ei saanud sojaoakasvatajatelt otsest teavet, nagu on selgitatud põhjendustes 61–64, eeldas komisjon, et sojaoakasvatajad on turumajanduse tingimustes tegutsevad ratsionaalsed ettevõtjad, kes optimeeriksid võimaluse korral oma kasu. Seepärast peetakse ebaratsionaalseks otsuseks suurendada sojaubade tootmist, kui hinnad on madalad tingituna suuremast ekspordimaksust. Asjaolu, et sojaubade kasvatajad tarnivad jätkuvalt sojaube, hoolimata eri piiravatest meetmetest, mille Argentina valitsus on vastu võtnud, tuleneb Argentina valitsuse võetud meetmetest, millega stimuleeritakse sojaubade kasvatajaid kui üksuseid, mis rakendavad märgitud poliitikaeesmärke, et toetada biodiislikütuse tootmisharu. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (149) | Argentina valitsus väitis, et ei ole esitatud tõendeid selle kohta, et sojaubade töötlemist on Argentinas mingil viisil muudetud tingituna sojaubade ekspordimaksudest. |
| --- | --- |

(149)

Argentina valitsus väitis, et ei ole esitatud tõendeid selle kohta, et sojaubade töötlemist on Argentinas mingil viisil muudetud tingituna sojaubade ekspordimaksudest.

| (150) | Komisjon ei nõustunud. Komisjon tuletab kõigepealt meelde, et Argentina valitsus ei aidanud komisjonil hankida vajalikku teavet sojaubade kasvatajatelt, et paremini hinnata nende käitumist. Seega leidis komisjon, et kättesaadava teabe alusel muutsid Argentina valitsuse meetmed (sealhulgas ekspordimaks) sojaubade kasvatajate käitumist, et saavutada Argentina valitsuse kavandatav mõju. Nagu võib näha tabelist 1, siis hoolimata sojaubade ekspordimaksu tõstmisest 2007. aastal, st biodiislikütuse ulatusliku tootmise alguses, suurenes sojaubade tootmine märkimisväärselt. Peale selle on sojaõli eksport samal ajavahemikul asendatud suures ulatuses biodiisli ekspordiga, mis näitab, et Argentina valitsuse meetmed on stimuleerinud struktuurset muudatust, et suurendada biodiislikütuse tootmisharu konkurentsivõimet. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon ei nõustunud. Komisjon tuletab kõigepealt meelde, et Argentina valitsus ei aidanud komisjonil hankida vajalikku teavet sojaubade kasvatajatelt, et paremini hinnata nende käitumist. Seega leidis komisjon, et kättesaadava teabe alusel muutsid Argentina valitsuse meetmed (sealhulgas ekspordimaks) sojaubade kasvatajate käitumist, et saavutada Argentina valitsuse kavandatav mõju. Nagu võib näha tabelist 1, siis hoolimata sojaubade ekspordimaksu tõstmisest 2007. aastal, st biodiislikütuse ulatusliku tootmise alguses, suurenes sojaubade tootmine märkimisväärselt. Peale selle on sojaõli eksport samal ajavahemikul asendatud suures ulatuses biodiisli ekspordiga, mis näitab, et Argentina valitsuse meetmed on stimuleerinud struktuurset muudatust, et suurendada biodiislikütuse tootmisharu konkurentsivõimet. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (151) | Samuti on selge, et mitmeid väikseid sojaubade tootjaid (ligikaudu 64 000) innustab see poliitika müüma peaaegu kogu oma toodangu siseturul ja madalama hinnaga, kui nad oleksid muidu saanud rahvusvahelistel turgudel, ehkki Argentina valitsus ei ole ametlikult takistanud neil oma tooteid eksportimast. Puuduvad tõendid, et Argentina valitsus üritab mingil viisil otse või kaudselt julgustada ja/või aktiivselt toetada ekspordi kasvu ja seega sojaubade tootjate kasumi maksimeerimist, hoolimata sojaube kasvatavate väikeste põllumajandusettevõtjate teadaolevatest raskustest välisriigist klientide leidmisel, võõrkeeles rääkimisel ja kõikide koormavate ekspordi jaoks vajalike haldusformaalsuste täitmisel. |
| --- | --- |

(151)

Samuti on selge, et mitmeid väikseid sojaubade tootjaid (ligikaudu 64 000) innustab see poliitika müüma peaaegu kogu oma toodangu siseturul ja madalama hinnaga, kui nad oleksid muidu saanud rahvusvahelistel turgudel, ehkki Argentina valitsus ei ole ametlikult takistanud neil oma tooteid eksportimast. Puuduvad tõendid, et Argentina valitsus üritab mingil viisil otse või kaudselt julgustada ja/või aktiivselt toetada ekspordi kasvu ja seega sojaubade tootjate kasumi maksimeerimist, hoolimata sojaube kasvatavate väikeste põllumajandusettevõtjate teadaolevatest raskustest välisriigist klientide leidmisel, võõrkeeles rääkimisel ja kõikide koormavate ekspordi jaoks vajalike haldusformaalsuste täitmisel.

| (152) | Kuna toimikus puuduvad vastupidised tõendid ja arvestades Argentina valitsuse piisava koostöö puudumist selles küsimuses asjakohaste tõendite ja teabe esitamisel, tegi komisjon järelduse, et need tõendid näitavad, et sojaubade kasvatajaid motiveeritakse pigem müüma oma toodangut siseturul järgmiste tootmisetappide, sealhulgas biodiislikütuse tootjate kasuks kui maksimeerima oma tulu, otsides muid viise, nagu oma tootmismahu korrigeerimine või isegi teist liiki tootmisele (nt muudele teraviljadele) ümberlülitumine. |
| --- | --- |

(152)

Kuna toimikus puuduvad vastupidised tõendid ja arvestades Argentina valitsuse piisava koostöö puudumist selles küsimuses asjakohaste tõendite ja teabe esitamisel, tegi komisjon järelduse, et need tõendid näitavad, et sojaubade kasvatajaid motiveeritakse pigem müüma oma toodangut siseturul järgmiste tootmisetappide, sealhulgas biodiislikütuse tootjate kasuks kui maksimeerima oma tulu, otsides muid viise, nagu oma tootmismahu korrigeerimine või isegi teist liiki tootmisele (nt muudele teraviljadele) ümberlülitumine.

| (153) | Asjaolu, et sojaubade kasvatajatel on vähemalt formaalselt endiselt teatav kaalutlusõigus müüa välisriigis ning et toimus väga väikeses mahus eksport, ei nõrgesta peamist järeldust nende volitamise või suunamise olemasolu kohta kooskõlas WTO menetluspraktikaga DRAMSi asjas (60). |
| --- | --- |

(153)

Asjaolu, et sojaubade kasvatajatel on vähemalt formaalselt endiselt teatav kaalutlusõigus müüa välisriigis ning et toimus väga väikeses mahus eksport, ei nõrgesta peamist järeldust nende volitamise või suunamise olemasolu kohta kooskõlas WTO menetluspraktikaga DRAMSi asjas (60).

60

| (154) | Järgmiseks analüüsis komisjon sojaubade tarnimise mõju, mis tuleneb Argentina valitsuse võimalikest meetmetest Argentina sojaubade omamaise hinna suhtes. |
| --- | --- |

(154)

Järgmiseks analüüsis komisjon sojaubade tarnimise mõju, mis tuleneb Argentina valitsuse võimalikest meetmetest Argentina sojaubade omamaise hinna suhtes.

| (155) | Komisjon kasutas sojaubade keskmist omamaist hinda Argentinas, mis põhineb Buenos Airese teraviljabörsi kuuandmetel Rosario, Bahia Blanca ja Quequeni kohta, mille on esitanud põllumajandusettevõtluse minister riigi tasandil. |
| --- | --- |

(155)

Komisjon kasutas sojaubade keskmist omamaist hinda Argentinas, mis põhineb Buenos Airese teraviljabörsi kuuandmetel Rosario, Bahia Blanca ja Quequeni kohta, mille on esitanud põllumajandusettevõtluse minister riigi tasandil.

| (156) | Valimisse kaasatud eksportivad tootjad importisid mõnel määral sojaube. Ehkki äriühingud ei kasutanud seda imporditud toodet biodiislikütuse tootmiseks – seda kasutati sojaõli valmistamiseks, mis seejärel eksporditi, võib selle impordi hinda pidada tüüpiliseks, sest sojaube imporditi purustamiseks ja reeksporditi sojaõlina ning nende hind kajastas sojaubade maailmaturuhinda. |
| --- | --- |

(156)

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad importisid mõnel määral sojaube. Ehkki äriühingud ei kasutanud seda imporditud toodet biodiislikütuse tootmiseks – seda kasutati sojaõli valmistamiseks, mis seejärel eksporditi, võib selle impordi hinda pidada tüüpiliseks, sest sojaube imporditi purustamiseks ja reeksporditi sojaõlina ning nende hind kajastas sojaubade maailmaturuhinda.

| (157) | Nende omamaist hinda võrreldi sojaubade keskmise FOB impordihinnaga valimisse kaasatud eksportivate tootjate poolt iga kuu. |
| --- | --- |

(157)

Nende omamaist hinda võrreldi sojaubade keskmise FOB impordihinnaga valimisse kaasatud eksportivate tootjate poolt iga kuu.

| (158) | Joonisel 3 on näidatud hinnakõikumised vaatlusalusel perioodil ning hindade erinevus protsentides Argentina omamaise hinna ja maailmaturu hinna vahel.

  Joonis 3


  Argentina omamaine hind võrreldes maailmaturu hinnaga




  Maailmaturu hind (Argrentina peesot tonni kohta)
  Hindade erinevus (%)
  Argentinia omamaine hind (Argrentina peesot tonni kohta)
  2017M11
  2017M09
  2017M07
  2017M05
  2017M03
  2017M01
  2016M11
  2016M09
  2016M07
  2016M05
  2016M03
  2016M01
  2015M11
  2015M09
  2015M07
  2015M05
  2015M03
  2015M01

  Allikas: Bloomberg ja Argentina valitsuse esitatud väited, mis põhinevad avalikult kättesaadavatel andmetel. |
| --- | --- |

(158)

Joonisel 3 on näidatud hinnakõikumised vaatlusalusel perioodil ning hindade erinevus protsentides Argentina omamaise hinna ja maailmaturu hinna vahel.

Joonis 3

Joonis 3

Argentina omamaine hind võrreldes maailmaturu hinnaga

Argentina omamaine hind võrreldes maailmaturu hinnaga

Maailmaturu hind (Argrentina peesot tonni kohta)

Hindade erinevus (%)

Argentinia omamaine hind (Argrentina peesot tonni kohta)

2017M11

2017M09

2017M07

2017M05

2017M03

2017M01

2016M11

2016M09

2016M07

2016M05

2016M03

2016M01

2015M11

2015M09

2015M07

2015M05

2015M03

2015M01

Allikas: Bloomberg ja Argentina valitsuse esitatud väited, mis põhinevad avalikult kättesaadavatel andmetel.

Allikas:

| (159) | Joonisel 3 on näidatud Argentina omamaise hinna ja maailmaturu hinna erinevus, mida võib selgitada peamiselt sojaubade ekspordimaksuga. Argentina valitsuse suunav poliitika takistab sojaubade tootjatel teenimast kasumit, tuginedes maailmaturu hindadele. Sojaubade kasvatajad jäetakse tegelikult ilma ratsionaalsest võimalusest müüa rahvusvahelistel turgudel palju kõrgema hinnaga. |
| --- | --- |

(159)

Joonisel 3 on näidatud Argentina omamaise hinna ja maailmaturu hinna erinevus, mida võib selgitada peamiselt sojaubade ekspordimaksuga. Argentina valitsuse suunav poliitika takistab sojaubade tootjatel teenimast kasumit, tuginedes maailmaturu hindadele. Sojaubade kasvatajad jäetakse tegelikult ilma ratsionaalsest võimalusest müüa rahvusvahelistel turgudel palju kõrgema hinnaga.

| (160) | Selle asemel teenivad nad nii siseturul kui ka rahvusvahelisel turul võrreldava kasumi, mis tuleb selle arvelt, et omamaiseid hindasid alandatakse ekspordimaksu võrra. Seega alandab Argentina valitsus omamaiseid hindasid siseturu töötleva tööstuse kasuks. |
| --- | --- |

(160)

Selle asemel teenivad nad nii siseturul kui ka rahvusvahelisel turul võrreldava kasumi, mis tuleb selle arvelt, et omamaiseid hindasid alandatakse ekspordimaksu võrra. Seega alandab Argentina valitsus omamaiseid hindasid siseturu töötleva tööstuse kasuks.

| (161) | Argentina valitsus tegeleb suunamisega, jättes sojaubade kasvatajad ilma ratsionaalsest võimalusest. Pealegi nagu jooniselt näha võib, ei ole omamaiste ja rahvusvaheliste hindade erinevus jäänud üksnes oluliseks, vaid on ka kaitsnud biodiislikütuse tootmisharu ja kõiki teisi järgmisi tootmisetappe (näiteks purustajaid, kes on peamiselt lõimitud biodiislikütuse tootjatega) rahvusvahelisel turul esinenud suurimate hinnatõusude eest. |
| --- | --- |

(161)

Argentina valitsus tegeleb suunamisega, jättes sojaubade kasvatajad ilma ratsionaalsest võimalusest. Pealegi nagu jooniselt näha võib, ei ole omamaiste ja rahvusvaheliste hindade erinevus jäänud üksnes oluliseks, vaid on ka kaitsnud biodiislikütuse tootmisharu ja kõiki teisi järgmisi tootmisetappe (näiteks purustajaid, kes on peamiselt lõimitud biodiislikütuse tootjatega) rahvusvahelisel turul esinenud suurimate hinnatõusude eest.

| (162) | Seega on Argentina valitsuse meetmed saavutanud oma eelnevalt kindlaks määratud eesmärgi, nimelt alandada omamaiseid hindasid rahvusvaheliste hindade tõusu korral, tekitades kasu omamaisele lisaväärtusega tootmisharule, sealhulgas biodiislikütuse sektorile. |
| --- | --- |

(162)

Seega on Argentina valitsuse meetmed saavutanud oma eelnevalt kindlaks määratud eesmärgi, nimelt alandada omamaiseid hindasid rahvusvaheliste hindade tõusu korral, tekitades kasu omamaisele lisaväärtusega tootmisharule, sealhulgas biodiislikütuse sektorile.

| (163) | Eespool esitatut arvesse võttes tegi komisjon järelduse, et Argentina sojaoakasvatajaid oli volitatud või suunatud tarnima sojaube omamaisele biodiislikütuse tootmisharule piisavast väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(163)

Eespool esitatut arvesse võttes tegi komisjon järelduse, et Argentina sojaoakasvatajaid oli volitatud või suunatud tarnima sojaube omamaisele biodiislikütuse tootmisharule piisavast väiksema tasu eest.

3.2.2.5.   Ülesanne, mida tavaliselt täidab valitsus, ja praktika, mis ei erine tegelikult valitsuste tavapärasest praktikast

Ülesanne, mida tavaliselt täidab valitsus, ja praktika, mis ei erine tegelikult valitsuste tavapärasest praktikast

| (164) | „Tavapäraselt täidetavate ülesannete“ kriteeriumi osas, mida vaekogu ei ole veel täpsemalt selgitanud, (61) arvas komisjon, et riigi territooriumil oleva tooraine pakkumine riiklikele äriühingutele on tavapäraselt valitsuse ülesanne. Üldise rahvusvahelise õiguse kohaselt on riikidel suveräänne õigus oma loodusvarade üle. Neil on küll suur kaalutlusõigus otsustamaks, kuidas oma loodusvarade kasutamist korraldada, kuid tavapäraselt kasutatakse siin valitsuse reguleerimispädevust. Seoses sellega pole oluline, kas valitsus tavapäraselt täidaks seda funktsiooni või mitte (62). Seepärast leidis komisjon, et Argentina territooriumil kasvatatud sojaubade pakkumine Argentina biodiislikütuse tootmisharule on tavapäraselt valitsuse ülesanne. |
| --- | --- |

(164)

„Tavapäraselt täidetavate ülesannete“ kriteeriumi osas, mida vaekogu ei ole veel täpsemalt selgitanud, (61) arvas komisjon, et riigi territooriumil oleva tooraine pakkumine riiklikele äriühingutele on tavapäraselt valitsuse ülesanne. Üldise rahvusvahelise õiguse kohaselt on riikidel suveräänne õigus oma loodusvarade üle. Neil on küll suur kaalutlusõigus otsustamaks, kuidas oma loodusvarade kasutamist korraldada, kuid tavapäraselt kasutatakse siin valitsuse reguleerimispädevust. Seoses sellega pole oluline, kas valitsus tavapäraselt täidaks seda funktsiooni või mitte (62). Seepärast leidis komisjon, et Argentina territooriumil kasvatatud sojaubade pakkumine Argentina biodiislikütuse tootmisharule on tavapäraselt valitsuse ülesanne.

61

62

| (165) | Pärast teabedokumendi avaldamist esitas CARBIO vastuväite komisjoni otsusele, et riiki tuleb pidada vastutavaks otsuste eest, mille on teinud eraomandisse kuuluvad ja selles riigis kasvatatud sojaubade tarnijad. Selleks et täita „tavapäraselt täidetavate ülesannete“ kriteeriumi, väitis CARBIO, et kõik otsused sojaubade kohta tuleb langetada avalikuks otstarbeks. Siiski selgitas CARBIO oma vastuses, et „riik võib võtta meetmeid seoses loodusvaradega“. See kinnitab komisjoni seisukohta, et see suveräänsus realiseerub tavaliselt valitsuse regulatiivses õiguses korraldada riigi loodusvarade kasutamist. Seetõttu ei ole vaja, et kõik otsused sojaubade kohta võetaks vastu avalikuks otstareks, et täita „tavapäraselt täidetavate ülesannete“ kriteeriumi. Vastasel juhul võiks selliseid üksusi pidada „avaliku sektori asutusteks“ ja omistada nende tegevus riigile, mis ei vasta ei volitamise ega suunamise stsenaariumile. Viimasel juhul puudub vajadus, et kõik erasektori asutuste toimingud saab omistada riigile, vaid tuleb kontrollida üksnes konkreetset meedet (st sisendi pakkumine piisavast väiksema tasu eest). Seega lükkas komisjon selle väite tagasi ning tegi järelduse, et tooraine, näiteks sojaubade pakkumine avalikes huvides olevate eesmärkide saavutamisel (näiteks biodiisli tootmisharu arendamine) on ülesanne, mida tavapäraselt täidab valitsus. |
| --- | --- |

(165)

Pärast teabedokumendi avaldamist esitas CARBIO vastuväite komisjoni otsusele, et riiki tuleb pidada vastutavaks otsuste eest, mille on teinud eraomandisse kuuluvad ja selles riigis kasvatatud sojaubade tarnijad. Selleks et täita „tavapäraselt täidetavate ülesannete“ kriteeriumi, väitis CARBIO, et kõik otsused sojaubade kohta tuleb langetada avalikuks otstarbeks. Siiski selgitas CARBIO oma vastuses, et „riik võib võtta meetmeid seoses loodusvaradega“. See kinnitab komisjoni seisukohta, et see suveräänsus realiseerub tavaliselt valitsuse regulatiivses õiguses korraldada riigi loodusvarade kasutamist. Seetõttu ei ole vaja, et kõik otsused sojaubade kohta võetaks vastu avalikuks otstareks, et täita „tavapäraselt täidetavate ülesannete“ kriteeriumi. Vastasel juhul võiks selliseid üksusi pidada „avaliku sektori asutusteks“ ja omistada nende tegevus riigile, mis ei vasta ei volitamise ega suunamise stsenaariumile. Viimasel juhul puudub vajadus, et kõik erasektori asutuste toimingud saab omistada riigile, vaid tuleb kontrollida üksnes konkreetset meedet (st sisendi pakkumine piisavast väiksema tasu eest). Seega lükkas komisjon selle väite tagasi ning tegi järelduse, et tooraine, näiteks sojaubade pakkumine avalikes huvides olevate eesmärkide saavutamisel (näiteks biodiisli tootmisharu arendamine) on ülesanne, mida tavapäraselt täidab valitsus.

| (166) | Kriteeriumi „ei erine tegelikkuses“ osas märkis komisjon, et sõnastus pärines vaekogu 1960. aasta aruandest artikli XVI:5 kohase läbivaatamise kohta, milles kasutati samalaadset sõnastust tootja rahastatud tasude puhul, mida ei peetud tegelikkuses erinevaks valitsuse maksustamis- ja subsideerimispoliitikast (63). Seda arvesse võttes eeldab see kriteerium positiivset järeldust, et kaupade pakkumine volitatud eraõigusliku asutuse poolt ei erine tegelikkuses võimalikust olukorrast, kus valitsus oleks selliseid kaupu ise pakkunud. Komisjon leiab, et see tingimus on täidetud. Selle asemel et tarnida sisendit otse biodiislikütuse tootmisharule eesmärgiga saavutada Argentina valitsuse riiklikud poliitilised eesmärgid ergutada biodiislikütuse tootmisharu arengut, sealhulgas selle tootmisharu ekspordipotentsiaali, motiveerib Argentina valitsus mitmete meetmete kaudu erasektori asutusi tegema seda Argentina valitsuse eest. |
| --- | --- |

(166)

Kriteeriumi „ei erine tegelikkuses“ osas märkis komisjon, et sõnastus pärines vaekogu 1960. aasta aruandest artikli XVI:5 kohase läbivaatamise kohta, milles kasutati samalaadset sõnastust tootja rahastatud tasude puhul, mida ei peetud tegelikkuses erinevaks valitsuse maksustamis- ja subsideerimispoliitikast (63). Seda arvesse võttes eeldab see kriteerium positiivset järeldust, et kaupade pakkumine volitatud eraõigusliku asutuse poolt ei erine tegelikkuses võimalikust olukorrast, kus valitsus oleks selliseid kaupu ise pakkunud. Komisjon leiab, et see tingimus on täidetud. Selle asemel et tarnida sisendit otse biodiislikütuse tootmisharule eesmärgiga saavutada Argentina valitsuse riiklikud poliitilised eesmärgid ergutada biodiislikütuse tootmisharu arengut, sealhulgas selle tootmisharu ekspordipotentsiaali, motiveerib Argentina valitsus mitmete meetmete kaudu erasektori asutusi tegema seda Argentina valitsuse eest.

63

| (167) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitsid Argentina valitsus ja CARBIO, et komisjon ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et Argentinas eraomandis oleval maal kasvatatud sojaubade tootmise ja müügiga tegelevate eraõiguslike tarnijate poolt tehtud otsused kajastaksid Argentina valitsuse tavapäraselt täidetavaid ülesandeid. |
| --- | --- |

(167)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitsid Argentina valitsus ja CARBIO, et komisjon ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et Argentinas eraomandis oleval maal kasvatatud sojaubade tootmise ja müügiga tegelevate eraõiguslike tarnijate poolt tehtud otsused kajastaksid Argentina valitsuse tavapäraselt täidetavaid ülesandeid.

| (168) | Nagu märgitud põhjenduses 164, leidis komisjon, et riiklike ettevõtete varustamine riigis asuva toorainega on ülesanne, mida tavaliselt täidab valitsus. Ei Argentina valitsus ega CARBIO ei esitanud selle järelduse ümberlükkamiseks ühtegi sisulist argumenti ega tõendit ning seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. Argentina valitsus kasutab sojaoakasvatajaid, et saavutada konkreetne poliitiline eesmärk, mis ei erine sellisest olukorrast, kus Argentina valitus on ise otseselt sojaubade kasvataja. |
| --- | --- |

(168)

Nagu märgitud põhjenduses 164, leidis komisjon, et riiklike ettevõtete varustamine riigis asuva toorainega on ülesanne, mida tavaliselt täidab valitsus. Ei Argentina valitsus ega CARBIO ei esitanud selle järelduse ümberlükkamiseks ühtegi sisulist argumenti ega tõendit ning seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. Argentina valitsus kasutab sojaoakasvatajaid, et saavutada konkreetne poliitiline eesmärk, mis ei erine sellisest olukorrast, kus Argentina valitus on ise otseselt sojaubade kasvataja.

3.2.2.6.   Järeldus

Järeldus

| (169) | Mitmete meetmete, sealhulgas ekspordimaksude, kvantitatiivsete piirangute, omamaistele tootjatele antud subsiidiumide ja riikliku poliitika avaldamise kaudu motiveeris Argentina valitsus omamaiseid sojaubade tootjaid müüma sojaube kohalikul tasandil ning volitas ja suunas neid tarnima seda toorainet Argentinas piisavast väiksema tasu eest. Kõnealuste meetmetega saavutati soovitud mõju, milleks oli Argentina omamaise sojaubade turu moonutamine ja hinna surumine kunstlikult madalale tasemele, andes sellega eelise järgmise etapi ehk biodiislikütuse tootmisharule. Ülesannet pakkuda sojaube piisavast väiksema tasu eest täidab tavapäraselt valitsus, pidades silmas riiklikku eesmärki toetada biodiislikütuse tootmisharu, ning sojaubade kasvatajate ja tootjate sarnane praktika ei erine tegelikkuses tavapäraselt valitsuse poolt järgitavast praktikast, püüdes saavutada sarnaseid poliitilisi eesmärke muus vormis toetuse (näiteks toetuste või saamata jäänud tulu) kaudu. |
| --- | --- |

(169)

Mitmete meetmete, sealhulgas ekspordimaksude, kvantitatiivsete piirangute, omamaistele tootjatele antud subsiidiumide ja riikliku poliitika avaldamise kaudu motiveeris Argentina valitsus omamaiseid sojaubade tootjaid müüma sojaube kohalikul tasandil ning volitas ja suunas neid tarnima seda toorainet Argentinas piisavast väiksema tasu eest. Kõnealuste meetmetega saavutati soovitud mõju, milleks oli Argentina omamaise sojaubade turu moonutamine ja hinna surumine kunstlikult madalale tasemele, andes sellega eelise järgmise etapi ehk biodiislikütuse tootmisharule. Ülesannet pakkuda sojaube piisavast väiksema tasu eest täidab tavapäraselt valitsus, pidades silmas riiklikku eesmärki toetada biodiislikütuse tootmisharu, ning sojaubade kasvatajate ja tootjate sarnane praktika ei erine tegelikkuses tavapäraselt valitsuse poolt järgitavast praktikast, püüdes saavutada sarnaseid poliitilisi eesmärke muus vormis toetuse (näiteks toetuste või saamata jäänud tulu) kaudu.

| (170) | Komisjon tegi seega järelduse, et Argentina valitsus andis kaudset rahalist abi alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktide iv ja iii tähenduses, mida on tõlgendatud ja rakendatud kooskõlas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a alapunktide iv ja iii kohase WTO standardiga. |
| --- | --- |

(170)

Komisjon tegi seega järelduse, et Argentina valitsus andis kaudset rahalist abi alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktide iv ja iii tähenduses, mida on tõlgendatud ja rakendatud kooskõlas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a alapunktide iv ja iii kohase WTO standardiga.

3.2.2.7.   Hinna- või sissetulekutoetus

Hinna- või sissetulekutoetus

| (171) | Komisjon leiab, et sellised kategooriad nagu „rahaline toetus“ ja „sissetuleku- või hinnatoetus“ ei ole vastastikku välistavad. Tegelikult on apellatsioonikogu kinnitanud, et „mitmeid valitsuse meetmeid, mis suudavad pakkuda subsiidiume [nii-öelda rahalise toetuse alusel], on veelgi laiendatud mõistega „sissetuleku- või hinnatoetus“ artikli 1 punkti 1 a lõikes 2“ (64). See tõlgendus on ka kooskõlas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu eseme ja eesmärgiga „suurendada ja edendada üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe põhimõtteid seoses nii subsiidiumide kui ka tasakaalustavate meetmete kasutamisega“ (65). |
| --- | --- |

(171)

Komisjon leiab, et sellised kategooriad nagu „rahaline toetus“ ja „sissetuleku- või hinnatoetus“ ei ole vastastikku välistavad. Tegelikult on apellatsioonikogu kinnitanud, et „mitmeid valitsuse meetmeid, mis suudavad pakkuda subsiidiume [nii-öelda rahalise toetuse alusel], on veelgi laiendatud mõistega „sissetuleku- või hinnatoetus“ artikli 1 punkti 1 a lõikes 2“ (64). See tõlgendus on ka kooskõlas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu eseme ja eesmärgiga „suurendada ja edendada üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe põhimõtteid seoses nii subsiidiumide kui ka tasakaalustavate meetmete kasutamisega“ (65).

64

65

| (172) | 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikkel XVI hõlmab „igasuguseid subsiidiume, sealhulgas igas vormis sissetuleku- või hinnatoetust, mis toimib otse või kaudselt selliselt, et see suurendab mis tahes toote tema territooriumilt eksporti või vähendab selle toote tema territooriumile importi“. |
| --- | --- |

(172)

1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikkel XVI hõlmab „igasuguseid subsiidiume, sealhulgas igas vormis sissetuleku- või hinnatoetust, mis toimib otse või kaudselt selliselt, et see suurendab mis tahes toote tema territooriumilt eksporti või vähendab selle toote tema territooriumile importi“.

| (173) | Väljend „igas vormis“ viitab selle kategooria laiale kohaldamisalale selles mõttes, et see hõlmab kõiki vorme, mis otse või kaudselt tagavad sissetuleku- või hinnatoetuse. Selles mõttes viitab sõna „vormi“ sõnaraamatu tähendus „ühele mitmest viisist, kuidas asi eksisteerib või esineb; liik, laad, variant“ aga ka „viis, meetod“ (66). Seega hõlmab väljend „igas vormis“ igat viisi või meetodit, millel valitsus annab kellelegi sissetuleku- või hinnatoetust. |
| --- | --- |

(173)

Väljend „igas vormis“ viitab selle kategooria laiale kohaldamisalale selles mõttes, et see hõlmab kõiki vorme, mis otse või kaudselt tagavad sissetuleku- või hinnatoetuse. Selles mõttes viitab sõna „vormi“ sõnaraamatu tähendus „ühele mitmest viisist, kuidas asi eksisteerib või esineb; liik, laad, variant“ aga ka „viis, meetod“ (66). Seega hõlmab väljend „igas vormis“ igat viisi või meetodit, millel valitsus annab kellelegi sissetuleku- või hinnatoetust.

66

| (174) | „Toetus“ tähendab „millegi edule kaasa aitamist või millegi väärtuse säilitamist“ (67). Terminit „toetus“ kasutatakse sageli põllumajanduse kontekstis, viidates valitsuse toetusprogrammidele (68). Käesoleval juhul viitab termin „toetus“ WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a lõikes 2 valitsuse tegevusele, mis aitab hindade või kellegi saadava sissetuleku väärtuse säilitamisele. |
| --- | --- |

(174)

„Toetus“ tähendab „millegi edule kaasa aitamist või millegi väärtuse säilitamist“ (67). Terminit „toetus“ kasutatakse sageli põllumajanduse kontekstis, viidates valitsuse toetusprogrammidele (68). Käesoleval juhul viitab termin „toetus“ WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a lõikes 2 valitsuse tegevusele, mis aitab hindade või kellegi saadava sissetuleku väärtuse säilitamisele.

67

68

| (175) | Lisaks tähendab viide „1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikli XVI tähenduses“ igas vormis sissetuleku- või hinnatoetust, mis otse või kaudselt suurendab „mis tahes“ toote eksporti WTO liikme territooriumilt või vähendab selle toote importi tema territooriumile. Seda võimalikku või tegelikku mõju on sõnaselgelt käsitletud 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artiklis XVI:1: „... sealhulgas igas vormis sissetuleku- või hinnatoetust, mis toimib otse või kaudselt selliselt, et see suurendab mis tahes toote tema territooriumilt eksporti või vähendab selle toote tema territooriumile importi“. |
| --- | --- |

(175)

Lisaks tähendab viide „1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikli XVI tähenduses“ igas vormis sissetuleku- või hinnatoetust, mis otse või kaudselt suurendab „mis tahes“ toote eksporti WTO liikme territooriumilt või vähendab selle toote importi tema territooriumile. Seda võimalikku või tegelikku mõju on sõnaselgelt käsitletud 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artiklis XVI:1: „... sealhulgas igas vormis sissetuleku- või hinnatoetust, mis toimib otse või kaudselt selliselt, et see suurendab mis tahes toote tema territooriumilt eksporti või vähendab selle toote tema territooriumile importi“.

| (176) | Kokkuvõttes hõlmab alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkt b mis tahes vormis valitsuse meetmeid, mis otse või kaudselt tagavad isikule sissetuleku- või hinnatoetuse ning millel on võimalik või tegelik mõju (69) suurendada mis tahes toote eksporti WTO liikme territooriumilt või vähendada selle importi tema territooriumile. See tõlgendus on ka kooskõlas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu eseme ja eesmärgiga „suurendada ja edendada üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe põhimõtteid seoses nii subsiidiumide kui ka tasakaalustavate meetmete kasutamisega“ (70). |
| --- | --- |

(176)

Kokkuvõttes hõlmab alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkt b mis tahes vormis valitsuse meetmeid, mis otse või kaudselt tagavad isikule sissetuleku- või hinnatoetuse ning millel on võimalik või tegelik mõju (69) suurendada mis tahes toote eksporti WTO liikme territooriumilt või vähendada selle importi tema territooriumile. See tõlgendus on ka kooskõlas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu eseme ja eesmärgiga „suurendada ja edendada üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe põhimõtteid seoses nii subsiidiumide kui ka tasakaalustavate meetmete kasutamisega“ (70).

69

70

| (177) | Kooskõlas selle tõlgendusega võib lisaks selle kontrollimisele, kas Argentina valitsuse vastu võetud meetmeid saaks iseloomustada rahalise toetusena kaupade pakkumise vormis piisavast väiksema tasu eest, analüüsis komisjon ka seda, kas Argentina valitsuse meetmeid võiks iseloomustada ka sissetuleku- või hinnatoetusena, mis kuulub alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti b alla. Seda tehes kontrollis komisjon kõigepealt, kas Argentina valitsus kavatseb toetada biodiislikütuse tootmisharu loomist ja arendamist; teiseks seda, mis liiki meetmed võttis Argentina valitsus biodiislikütuse tootmisharu toetamiseks; ning kolmandaks, kas need meetmed kvalifitseerusid „mis tahes vormis sissetuleku- või hinnatoetusena“ 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikli XVI tähenduses. |
| --- | --- |

(177)

Kooskõlas selle tõlgendusega võib lisaks selle kontrollimisele, kas Argentina valitsuse vastu võetud meetmeid saaks iseloomustada rahalise toetusena kaupade pakkumise vormis piisavast väiksema tasu eest, analüüsis komisjon ka seda, kas Argentina valitsuse meetmeid võiks iseloomustada ka sissetuleku- või hinnatoetusena, mis kuulub alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti b alla. Seda tehes kontrollis komisjon kõigepealt, kas Argentina valitsus kavatseb toetada biodiislikütuse tootmisharu loomist ja arendamist; teiseks seda, mis liiki meetmed võttis Argentina valitsus biodiislikütuse tootmisharu toetamiseks; ning kolmandaks, kas need meetmed kvalifitseerusid „mis tahes vormis sissetuleku- või hinnatoetusena“ 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikli XVI tähenduses.

| (178) | Argentina valitsus ja CARBIO väitsid pärast teabedokumendi avalikustamist, et komisjon tugines alusmääruse artikli 3 lõike 1 punktis b kasutatud mõistete „mis tahes vormis sissetuleku- või hinnatoetus“ lubamatult laiale tõlgendusele, väites, et see hõlmab „kõiki vorme, mis otse või kaudselt tagavad sissetuleku- või hinnatoetuse“ ning „igat viisi või meetodit, millega valitsus annab kellelegi sissetuleku- või hinnatoetust“. |
| --- | --- |

(178)

Argentina valitsus ja CARBIO väitsid pärast teabedokumendi avalikustamist, et komisjon tugines alusmääruse artikli 3 lõike 1 punktis b kasutatud mõistete „mis tahes vormis sissetuleku- või hinnatoetus“ lubamatult laiale tõlgendusele, väites, et see hõlmab „kõiki vorme, mis otse või kaudselt tagavad sissetuleku- või hinnatoetuse“ ning „igat viisi või meetodit, millega valitsus annab kellelegi sissetuleku- või hinnatoetust“.

| (179) | Komisjon lükkas selle väite tagasi. Otsus tehti kooskõlas WTO kohtupraktikaga ja „sissetuleku- või hinnatoetuse“ tõlgendusega. Nagu on üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 186–195, ei uurinud komisjon ainult Argentina valitsuse võetud meetmete mõju, vaid analüüsis põhjalikult ka Argentina valitsuse võetud meetmete poliitilisi eesmärke ning nende olemust ja ülesehitust, järeldades, et biodiisli ja sojaubade hind Argentina siseturul „hõlmab valitsuse otsest sekkumist turule, et määrata kindlaks kauba hind konkreetsel tasandil“ (71). Argentina valitsuse järgitavate poliitiliste eesmärkide tõttu on omamaised biodiisli hinnad võrreldes eksporditud biodiisli hinnaga kunstlikult kõrgel tasemel, mis toetab omamaist biodiislikütuse tootmisharu (vt põhjendused 189 ja 195). Samal ajal kehtestatakse sojaubade hind kunstlikult madalal tasemel sojaubade ekspordimaksu kaudu, mis samuti toetab omamaist biodiislikütuse tootmisharu. |
| --- | --- |

(179)

Komisjon lükkas selle väite tagasi. Otsus tehti kooskõlas WTO kohtupraktikaga ja „sissetuleku- või hinnatoetuse“ tõlgendusega. Nagu on üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 186–195, ei uurinud komisjon ainult Argentina valitsuse võetud meetmete mõju, vaid analüüsis põhjalikult ka Argentina valitsuse võetud meetmete poliitilisi eesmärke ning nende olemust ja ülesehitust, järeldades, et biodiisli ja sojaubade hind Argentina siseturul „hõlmab valitsuse otsest sekkumist turule, et määrata kindlaks kauba hind konkreetsel tasandil“ (71). Argentina valitsuse järgitavate poliitiliste eesmärkide tõttu on omamaised biodiisli hinnad võrreldes eksporditud biodiisli hinnaga kunstlikult kõrgel tasemel, mis toetab omamaist biodiislikütuse tootmisharu (vt põhjendused 189 ja 195). Samal ajal kehtestatakse sojaubade hind kunstlikult madalal tasemel sojaubade ekspordimaksu kaudu, mis samuti toetab omamaist biodiislikütuse tootmisharu.

hõlmab valitsuse otsest sekkumist turule, et määrata kindlaks kauba hind konkreetsel tasandil

71

| (180) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist ei nõustunud Argentina valitsus komisjoni tõlgendusega, et „rahalise toetuse“/„sissetuleku- või hinnatoetuse“ kategooriad ei ole vastastikku välistavad, kuna subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1 punkti a alapunktis 2 on kasutatud sidesõna „või“. |
| --- | --- |

(180)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist ei nõustunud Argentina valitsus komisjoni tõlgendusega, et „rahalise toetuse“/„sissetuleku- või hinnatoetuse“ kategooriad ei ole vastastikku välistavad, kuna subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1 punkti a alapunktis 2 on kasutatud sidesõna „või“.

| (181) | Põhjenduses 171 selgitas komisjon, miks ta ei pidanud neid kategooriaid teineteist vastastikku välistavateks. Subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu teksti sõna „või“ lihtne keeleline selgitus ei muutnud komisjoni arutluskäiku ja seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(181)

Põhjenduses 171 selgitas komisjon, miks ta ei pidanud neid kategooriaid teineteist vastastikku välistavateks. Subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu teksti sõna „või“ lihtne keeleline selgitus ei muutnud komisjoni arutluskäiku ja seetõttu lükati väide tagasi.

| (182) | Argentina valitsus kordas oma väidet, et komisjoni järelduste aluseks on subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1 punkti a alapunktis 2 kasutatud mõistete „mis tahes vormis sissetuleku- või hinnatoetus“ ebakohaselt lai tõlgendus, ning et ekspordimaksukorra kohaldamiseks artikli 1 lõike 1 punkti a alapunkti 2 kohaselt kohaldab komisjon „mõjupõhist lähenemisviisi“, mis ei ole kooskõlas WTO kohtupraktikaga. |
| --- | --- |

(182)

Argentina valitsus kordas oma väidet, et komisjoni järelduste aluseks on subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1 punkti a alapunktis 2 kasutatud mõistete „mis tahes vormis sissetuleku- või hinnatoetus“ ebakohaselt lai tõlgendus, ning et ekspordimaksukorra kohaldamiseks artikli 1 lõike 1 punkti a alapunkti 2 kohaselt kohaldab komisjon „mõjupõhist lähenemisviisi“, mis ei ole kooskõlas WTO kohtupraktikaga.

| (183) | Kuna Argentina valitsus ei esitanud uusi tõendeid komisjoni järelduste ümberlükkamiseks, lükkas komisjon väited tagasi. |
| --- | --- |

(183)

Kuna Argentina valitsus ei esitanud uusi tõendeid komisjoni järelduste ümberlükkamiseks, lükkas komisjon väited tagasi.

| (184) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidles CARBIO vastu ka komisjoni järeldustele sissetuleku- ja hinnatoetuse kohta, tsiteerides enda kasuks apellatsioonikogu aruande „China – GOES“ üht muud osa (72). CARBIO hinnangul ei hõlma sissetuleku- ja hinnatoetus hõlma olukordi, kus „hindade liikumine on mingi muu valitsusepoolse sekkumise kaudne mõju“ (73). |
| --- | --- |

(184)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidles CARBIO vastu ka komisjoni järeldustele sissetuleku- ja hinnatoetuse kohta, tsiteerides enda kasuks apellatsioonikogu aruande „China – GOES“ üht muud osa (72). CARBIO hinnangul ei hõlma sissetuleku- ja hinnatoetus hõlma olukordi, kus „hindade liikumine on mingi muu valitsusepoolse sekkumise kaudne mõju“ (73).

72

73

| (185) | Komisjon leidis, et CARBIO viide „China – GOES“ kohtupraktikale ei ole käesoleval juhul asjakohane, kuna järeldused sissetuleku- või hinnatoetuse kohta ei põhine kaudsetel hindadel, vaid Argentina valitsusele omistatavatel kavandatud meetmetel, mille eesmärk on hinnaefekt, mis toetab biodiislikütuse tootmisharu. Seepärast lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(185)

Komisjon leidis, et CARBIO viide „China – GOES“ kohtupraktikale ei ole käesoleval juhul asjakohane, kuna järeldused sissetuleku- või hinnatoetuse kohta ei põhine kaudsetel hindadel, vaid Argentina valitsusele omistatavatel kavandatud meetmetel, mille eesmärk on hinnaefekt, mis toetab biodiislikütuse tootmisharu. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

3.2.2.8.   Argentina valitsuse kavatsus toetada omamaist biodiislikütuse tootmisharu

Argentina valitsuse kavatsus toetada omamaist biodiislikütuse tootmisharu

| (186) | Põhjendustes 89–100 osutatud õigusaktid näitavad, et Argentina valitsusel on sõnaselge poliitika toetada omamaise biodiislikütuse tootmisharu loomist ja arendamist. Eelkõige kehtestas Argentina valitsus 12. mai 2006. aasta seaduse 26.093 (74) kaudu korra, et edendada biokütuste, sealhulgas biodiislikütuse kodumaist tootmist ja kasutamist. Selle seadusega luuakse jõustamisasutus, mille roll on edendada ja kontrollida jätkusuutlikku biodiislikütuse tootmist ja kasutamist (75). Peale selle määratakse selle seadusega kindlaks, et põllumajandus-, loomakasvatus-, kalandus- ja toiduainetalitus edendab teravilju, mis on mõeldud biokütuste tootmiseks, mis aitavad kaasa põllumajandussektori tootmise mitmekesistamisele, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate talitus edendab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poolt kapitalivarade omandamist, mis on mõeldud biokütuse tootmiseks, ning teaduse, tehnoloogia ja tootmisinnovatsiooni talitus edendab teadusuuringuid, koostööd ja tehnosiiret väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning riigi teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonisüsteemi asjaomaste institutsioonide vahel (76). |
| --- | --- |

(186)

Põhjendustes 89–100 osutatud õigusaktid näitavad, et Argentina valitsusel on sõnaselge poliitika toetada omamaise biodiislikütuse tootmisharu loomist ja arendamist. Eelkõige kehtestas Argentina valitsus 12. mai 2006. aasta seaduse 26.093 (74) kaudu korra, et edendada biokütuste, sealhulgas biodiislikütuse kodumaist tootmist ja kasutamist. Selle seadusega luuakse jõustamisasutus, mille roll on edendada ja kontrollida jätkusuutlikku biodiislikütuse tootmist ja kasutamist (75). Peale selle määratakse selle seadusega kindlaks, et põllumajandus-, loomakasvatus-, kalandus- ja toiduainetalitus edendab teravilju, mis on mõeldud biokütuste tootmiseks, mis aitavad kaasa põllumajandussektori tootmise mitmekesistamisele, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate talitus edendab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poolt kapitalivarade omandamist, mis on mõeldud biokütuse tootmiseks, ning teaduse, tehnoloogia ja tootmisinnovatsiooni talitus edendab teadusuuringuid, koostööd ja tehnosiiret väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning riigi teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonisüsteemi asjaomaste institutsioonide vahel (76).

74

75

76

| (187) | Argentina valitsus on andnud selget toetust alates 2001. aastast, kui dekreet 1396 (77) jõustus. Selle dekreediga kehtestati biodiislikütuse konkurentsivõime kava, mis vabastas tootjad maksudest „et edendada biodiislikütuse arengut“ ning milles märgiti „et vedelkütuste ja maagaasi maksukomponent on peamine töövahend majanduslike signaalide saatmiseks“ (rõhuasetus lisatud). Seda kava toetas 2001. aastal kütuste valdkonna asekantsler, kes kinnitas biodiislikütuse tootjate projektide edendajatele, et biodiislikütus jääb maksuvabaks kütuseks, ning kinnitas Argentina valitsuse rolli, lubades kehtestada stabiilse reguleeriva raamistiku ja teatada, et biodiislikütuse projektidele tagatakse kasu, mis tuleneb tööstusliku edendamise korrast ja eelistest. Ta teatas lisaks, et biodiislikütuse arendamisel on põhiroll põllumajandustootjatel (78). |
| --- | --- |

(187)

Argentina valitsus on andnud selget toetust alates 2001. aastast, kui dekreet 1396 (77) jõustus. Selle dekreediga kehtestati biodiislikütuse konkurentsivõime kava, mis vabastas tootjad maksudest „et edendada biodiislikütuse arengut“ ning milles märgiti „et vedelkütuste ja maagaasi maksukomponent on peamine töövahend majanduslike signaalide saatmiseks“ (rõhuasetus lisatud). Seda kava toetas 2001. aastal kütuste valdkonna asekantsler, kes kinnitas biodiislikütuse tootjate projektide edendajatele, et biodiislikütus jääb maksuvabaks kütuseks, ning kinnitas Argentina valitsuse rolli, lubades kehtestada stabiilse reguleeriva raamistiku ja teatada, et biodiislikütuse projektidele tagatakse kasu, mis tuleneb tööstusliku edendamise korrast ja eelistest. Ta teatas lisaks, et biodiislikütuse arendamisel on põhiroll põllumajandustootjatel (78).

77

et edendada biodiislikütuse arengut

et vedelkütuste ja maagaasi maksukomponent on peamine töövahend majanduslike signaalide saatmiseks

78

| (188) | Omamaise biodiislikütuse edendamist konsolideeriti 2004. aastal resolutsiooniga 1156, millega loodi riiklik biokütuste programm, (79) mis edendas omamaise biodiislikütuse tootmisharu tehnoloogilist arengut majandus- ja tootmisministeeriumi poolt (80). Argentina valitsus pidas omamaise biodiislikütuse tootmisharu edendamist selgelt Argentina makromajandusmudeli osaks (81). |
| --- | --- |

(188)

Omamaise biodiislikütuse edendamist konsolideeriti 2004. aastal resolutsiooniga 1156, millega loodi riiklik biokütuste programm, (79) mis edendas omamaise biodiislikütuse tootmisharu tehnoloogilist arengut majandus- ja tootmisministeeriumi poolt (80). Argentina valitsus pidas omamaise biodiislikütuse tootmisharu edendamist selgelt Argentina makromajandusmudeli osaks (81).

79

80

81

| (189) | Centro de Economia Internacional teatas 2011. aastal, (82) et omamaise biodiislikütuse arendamise eesmärk on pigem suurendada soja lisaväärtust kui vähendada fossiilkütuste kasutamist. Selle uurimisasutuse esitatud põhjused biodiislikütuse tootmisharu arendamiseks olid muu hulgas kasvav võimalus tarnida välisturgude vajadustele vastavas mahus ning eksporditollimaksude erinevused, mis edendas suurema lisaväärtusega tootmist kui põhitoodete, näiteks sojaoa puhul (83). |
| --- | --- |

(189)

Centro de Economia Internacional teatas 2011. aastal, (82) et omamaise biodiislikütuse arendamise eesmärk on pigem suurendada soja lisaväärtust kui vähendada fossiilkütuste kasutamist. Selle uurimisasutuse esitatud põhjused biodiislikütuse tootmisharu arendamiseks olid muu hulgas kasvav võimalus tarnida välisturgude vajadustele vastavas mahus ning eksporditollimaksude erinevused, mis edendas suurema lisaväärtusega tootmist kui põhitoodete, näiteks sojaoa puhul (83).

82

83

| (190) | Peale selle tehti uuringus, mille viis 2011. aastal läbi valitsusasutus ehk riiklik põllumajandustehnoloogia instituut (84) (Instituto Nacional de Tecnología Agropecuaria, INTA), järeldus, et „biodiislikütuse turul on tavaline, et riik stimuleerib seda erinevatel põhjustel erinevate poliitikate kaudu“, „teisisõnu on tõenäoline, et turgu stimuleeritakse kunstlikult ning ilma riigi sekkumiseta kaotab see majandusliku olulisuse“, ning et „ilmselge järeldus on see, et biodiislikütus ei tundu edendavat sojaubade tootmist, vaid et kehtib vastupidises suunas põhjuslik seos“. |
| --- | --- |

(190)

Peale selle tehti uuringus, mille viis 2011. aastal läbi valitsusasutus ehk riiklik põllumajandustehnoloogia instituut (84) (Instituto Nacional de Tecnología Agropecuaria, INTA), järeldus, et „biodiislikütuse turul on tavaline, et riik stimuleerib seda erinevatel põhjustel erinevate poliitikate kaudu“, „teisisõnu on tõenäoline, et turgu stimuleeritakse kunstlikult ning ilma riigi sekkumiseta kaotab see majandusliku olulisuse“, ning et „ilmselge järeldus on see, et biodiislikütus ei tundu edendavat sojaubade tootmist, vaid et kehtib vastupidises suunas põhjuslik seos“.

84

| (191) | See toetus on jätkunud ka pärast uurimisperioodi, sest 2018. aasta veebruaris leppisid energeetikaminister, Santa Fe kuberner ja CARBIO kokku, et nad loovad ühise töörühma, et paremini kujundada ja arendada biodiislikütuse riiklikku strateegiat (85). |
| --- | --- |

(191)

See toetus on jätkunud ka pärast uurimisperioodi, sest 2018. aasta veebruaris leppisid energeetikaminister, Santa Fe kuberner ja CARBIO kokku, et nad loovad ühise töörühma, et paremini kujundada ja arendada biodiislikütuse riiklikku strateegiat (85).

85

| (192) | 2010. aastal kehtestas Argentina valitsus siseturu jaoks segamiskorralduse, nõudes Argentina kütuseettevõtetelt, et nad ostaksid biodiislikütust ja segaksid seda enne müüki mineraaldiislikütusega (86). See segamiskorraldus kehtestati koos Argentina valitsuse ja biodiislikütuse tootjate vaheliste biodiislikütuse tarnelepingutega alates 2010. kuni 2015. aastani. Need tarnelepingud kehtestati „tingituna biokütuste riigi energiakavasse lisamise tähtsusest“ ning see oli seega „vajalik, et kehtestada selged suunised, mis tagavad tõhusalt ja tulemuslikust riigi täitevvõimu välja pakutud eesmärkide saavutamise“ (87) ning lisaks „võttes arvesse riigi eesmärke edendada põllumajandustööstuse tegevust, luues lisaväärtust toorainetele, mis on toodetud riigi territooriumil“ (88). |
| --- | --- |

(192)

2010. aastal kehtestas Argentina valitsus siseturu jaoks segamiskorralduse, nõudes Argentina kütuseettevõtetelt, et nad ostaksid biodiislikütust ja segaksid seda enne müüki mineraaldiislikütusega (86). See segamiskorraldus kehtestati koos Argentina valitsuse ja biodiislikütuse tootjate vaheliste biodiislikütuse tarnelepingutega alates 2010. kuni 2015. aastani. Need tarnelepingud kehtestati „tingituna biokütuste riigi energiakavasse lisamise tähtsusest“ ning see oli seega „vajalik, et kehtestada selged suunised, mis tagavad tõhusalt ja tulemuslikust riigi täitevvõimu välja pakutud eesmärkide saavutamise“ (87) ning lisaks „võttes arvesse riigi eesmärke edendada põllumajandustööstuse tegevust, luues lisaväärtust toorainetele, mis on toodetud riigi territooriumil“ (88).

86

87

88

| (193) | Nagu on arutatud põhjendustes 265–267, ei allkirjastanud Argentina valitsus ühtegi biodiislikütuse tarnelepingut pärast 2015. aastat, aga jätkas kvootide määramist ja sellise hinna kehtestamist, millega segamisettevõtted peavad biodiislikütust ostma. Kvoot põhines eeldataval kogusel, mida siseturg vajas segamiskorralduse täitmiseks. Ülejäänud Argentina toodangut võis ainult eksportida. |
| --- | --- |

(193)

Nagu on arutatud põhjendustes 265–267, ei allkirjastanud Argentina valitsus ühtegi biodiislikütuse tarnelepingut pärast 2015. aastat, aga jätkas kvootide määramist ja sellise hinna kehtestamist, millega segamisettevõtted peavad biodiislikütust ostma. Kvoot põhines eeldataval kogusel, mida siseturg vajas segamiskorralduse täitmiseks. Ülejäänud Argentina toodangut võis ainult eksportida.

| (194) | Uurimisperioodil kehtestati biodiislikütuse hind siseturul iga kuu, eristades suuri, suuri mittelõimitud ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid. Biodiislikütuse omamaine hind põhines järgmisel valemil:
  sojaõli hind (mille on avaldanud põllumajandusministeerium) + metanooli kulu + tööjõukulu + muud kulud + kapitali tootlus (mis on kehtestatud tasemel 3 %) (89) |
| --- | --- |

(194)

Uurimisperioodil kehtestati biodiislikütuse hind siseturul iga kuu, eristades suuri, suuri mittelõimitud ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid. Biodiislikütuse omamaine hind põhines järgmisel valemil:

sojaõli hind (mille on avaldanud põllumajandusministeerium) + metanooli kulu + tööjõukulu + muud kulud + kapitali tootlus (mis on kehtestatud tasemel 3 %) (89)

89

| (195) | Ühelegi valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile ei määratud kvooti ning nad tarnisid uurimisperioodil siseturul. Samas tunduvad siseturul kehtestatud keskmised hinnad olevat kõrgemad kui keskmine ekspordihind, eriti väikeste, keskmise suurusega ja suurte mittelõimunud biodiislikütuse tootjate jaoks. Seega kehtestades omamaise biodiislikütuse hinna kunstlikult kõrgel tasemel, järgis Argentina valitsus poliitikat, millega ta pakkus väikestele ja keskmise suurusega biodiislikütuse tootjatele, kes müüsid siseturul, hinnatoetust. |
| --- | --- |

(195)

Ühelegi valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile ei määratud kvooti ning nad tarnisid uurimisperioodil siseturul. Samas tunduvad siseturul kehtestatud keskmised hinnad olevat kõrgemad kui keskmine ekspordihind, eriti väikeste, keskmise suurusega ja suurte mittelõimunud biodiislikütuse tootjate jaoks. Seega kehtestades omamaise biodiislikütuse hinna kunstlikult kõrgel tasemel, järgis Argentina valitsus poliitikat, millega ta pakkus väikestele ja keskmise suurusega biodiislikütuse tootjatele, kes müüsid siseturul, hinnatoetust.

| (196) | Pärast teabedokumendi avaldamist vaidlustas Argentina valitsus järelduse, et biodiislikütuse omamaine hind on kehtestatud kunstlikult kõrgel tasemel. |
| --- | --- |

(196)

Pärast teabedokumendi avaldamist vaidlustas Argentina valitsus järelduse, et biodiislikütuse omamaine hind on kehtestatud kunstlikult kõrgel tasemel.

| (197) | Komisjon ei nõustunud. Biodiislikütuse omamaise hinna taseme hindamiseks kasutas komisjon Argentina valitsuse esitatud avalikke andmeid. Need avalikud andmed näitasid, et omamaise hinna kehtestab Argentina valitsus ning seega ei mõjuta seda turujõud. Argentina valitsus ei vaidlustanud, et ta kehtestab omamaised biodiislikütuse hinnad. Peale selle näitasid avalikud andmed, et hinnad, mida maksid siseturul äriühingud, kellel oli juurdepääs sellele turule (st väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted), olid seejuures kõrgemad kui ekspordihind. Argentina valitsus ei vaidlustanud ka seda hinnaerinevust. Seega tegi komisjon järelduse, et biodiislikütuse omamaine hind kehtestatakse kunstlikult kõrgel tasemel. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(197)

Komisjon ei nõustunud. Biodiislikütuse omamaise hinna taseme hindamiseks kasutas komisjon Argentina valitsuse esitatud avalikke andmeid. Need avalikud andmed näitasid, et omamaise hinna kehtestab Argentina valitsus ning seega ei mõjuta seda turujõud. Argentina valitsus ei vaidlustanud, et ta kehtestab omamaised biodiislikütuse hinnad. Peale selle näitasid avalikud andmed, et hinnad, mida maksid siseturul äriühingud, kellel oli juurdepääs sellele turule (st väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted), olid seejuures kõrgemad kui ekspordihind. Argentina valitsus ei vaidlustanud ka seda hinnaerinevust. Seega tegi komisjon järelduse, et biodiislikütuse omamaine hind kehtestatakse kunstlikult kõrgel tasemel. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (198) | Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Argentina valitsus, et põhjuslikku seost väidetava sissetuleku- või hinnatoetuse ning sellele järgneva ekspordi suurenemise või impordi vähenemise mõju vahel ei ole kinnitatud ning et suurimate tootjate puhul takistatakse omamaist müüki. |
| --- | --- |

(198)

Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Argentina valitsus, et põhjuslikku seost väidetava sissetuleku- või hinnatoetuse ning sellele järgneva ekspordi suurenemise või impordi vähenemise mõju vahel ei ole kinnitatud ning et suurimate tootjate puhul takistatakse omamaist müüki.

| (199) | Komisjon lükkas selle väite tagasi. Reguleerides omamaist biodiislikütuse turgu ja määrates kvoodi üksnes väiksematele biodiislikütuse ettevõtetele, lõi Argentina valitsus tootmisharu, kus suurimad tootjad ei või siseturul müüa ja on seega täielikult ekspordile suunitletud, seega aidates suurendada biodiislikütuse tootmisharu ekspordialast konkurentsivõimet. Peale selle on põhjenduses 209 esitatud tabelis 2 välja toodud Argentina biodiisli tootmise andmed alates 2008. aastast (kui Argentina alustas suuremahulist tootmist) ja biodiislikütuse eksport. Tabel 2 näitab, et sissetulekutoetus biodiislikütuse tootmisharule on avaldanud positiivset mõju ekspordile tingituna asjaolust, et see on loodud kui ekspordile suunatud tootmisharu ning jääb selleks kuni praeguseni. |
| --- | --- |

(199)

Komisjon lükkas selle väite tagasi. Reguleerides omamaist biodiislikütuse turgu ja määrates kvoodi üksnes väiksematele biodiislikütuse ettevõtetele, lõi Argentina valitsus tootmisharu, kus suurimad tootjad ei või siseturul müüa ja on seega täielikult ekspordile suunitletud, seega aidates suurendada biodiislikütuse tootmisharu ekspordialast konkurentsivõimet. Peale selle on põhjenduses 209 esitatud tabelis 2 välja toodud Argentina biodiisli tootmise andmed alates 2008. aastast (kui Argentina alustas suuremahulist tootmist) ja biodiislikütuse eksport. Tabel 2 näitab, et sissetulekutoetus biodiislikütuse tootmisharule on avaldanud positiivset mõju ekspordile tingituna asjaolust, et see on loodud kui ekspordile suunatud tootmisharu ning jääb selleks kuni praeguseni.

| (200) | Nagu on selgitatud põhjendustes 186–191, oli Argentina valitsus selgelt väljendanud kavatsust toetada kogu omamaist biodiislikütuse tootmisharu, olenemata sellest, kas see on suunatud omamaisele tarbimisele või ekspordile. Samas ei olnud ühelgi valimisse kaasatud eksportival tootjal uurimisperioodil asjaomast omamaist müüki. Kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad selgitasid, et väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tarnetega, kellele Argentina valitsus oli kehtestanud kvoodid, oli omamaine nõudlus rahuldatud. Asjaolu, et suurtele ettevõtetele kehtestati erihind, ei muutnud fakti, et ükski suur ettevõte ei omanud uurimisperioodi jooksul siseturul müüki. Selle tulemusena ergutas Argentina valitsus, takistades biodiislikütuse tootmisharu siseturul müümast, Argentina biodiislikütuse tootmisharu ekspordi tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(200)

Nagu on selgitatud põhjendustes 186–191, oli Argentina valitsus selgelt väljendanud kavatsust toetada kogu omamaist biodiislikütuse tootmisharu, olenemata sellest, kas see on suunatud omamaisele tarbimisele või ekspordile. Samas ei olnud ühelgi valimisse kaasatud eksportival tootjal uurimisperioodil asjaomast omamaist müüki. Kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad selgitasid, et väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tarnetega, kellele Argentina valitsus oli kehtestanud kvoodid, oli omamaine nõudlus rahuldatud. Asjaolu, et suurtele ettevõtetele kehtestati erihind, ei muutnud fakti, et ükski suur ettevõte ei omanud uurimisperioodi jooksul siseturul müüki. Selle tulemusena ergutas Argentina valitsus, takistades biodiislikütuse tootmisharu siseturul müümast, Argentina biodiislikütuse tootmisharu ekspordi tulemuslikkust.

| (201) | Seepärast tegi komisjon järelduse, et Argentina valitsuse kavatsus toetada Argentina biodiislikütuse tootmisharu loomist ja arengut on ilmne. |
| --- | --- |

(201)

Seepärast tegi komisjon järelduse, et Argentina valitsuse kavatsus toetada Argentina biodiislikütuse tootmisharu loomist ja arengut on ilmne.

3.2.2.9.   Biodiislikütuse tootmisharu toetusmeetmed

Biodiislikütuse tootmisharu toetusmeetmed

| (202) | Nagu arutatud põhjendustes 186–201, püüdis Argentina valitsus toetada biodiislikütuse tootmisharu, võttes vastu mitmed meetmed, sealhulgas sojaubade ekspordimaksud, muude teraviljade kui sojaubade tootmise ekspordikvoodid, sojaubade impordikeeld enne uurimisperioodi ja subsiidiumid sojaubade kasvatajatele Argentina vähim arenenud provintsides. Need meetmed tekitasid kunstliku, osadeks jaotatud ja madala hinnaga sojaubade siseturu Argentinas, millest sai kasu omamaine biodiislikütuse tootmisharu. Peale selle kehtestas Argentina valitsus 2006. aasta biokütuste seadusega (90) biodiislikütuse tootmise edendamise korra. Nagu on märgitud ka põhjenduses 191, on see toetus jätkunud isegi pärast uurimisperioodi, kui Argentina valitsus asutas koos teiste ametiasutuste ja ettevõtjatega ühise töörühma, et paremini kujundada ja täiustada biodiislikütuse riiklikku strateegiat. Seepärast teeb komisjon kättesaadava teabe põhjal järelduse, et Argentina valitsus on viimase kümne aasta jooksul kehtestanud mitmed meetmed, et luua, arendada ja toetada biodiislikütuse tootmisharu. |
| --- | --- |

(202)

Nagu arutatud põhjendustes 186–201, püüdis Argentina valitsus toetada biodiislikütuse tootmisharu, võttes vastu mitmed meetmed, sealhulgas sojaubade ekspordimaksud, muude teraviljade kui sojaubade tootmise ekspordikvoodid, sojaubade impordikeeld enne uurimisperioodi ja subsiidiumid sojaubade kasvatajatele Argentina vähim arenenud provintsides. Need meetmed tekitasid kunstliku, osadeks jaotatud ja madala hinnaga sojaubade siseturu Argentinas, millest sai kasu omamaine biodiislikütuse tootmisharu. Peale selle kehtestas Argentina valitsus 2006. aasta biokütuste seadusega (90) biodiislikütuse tootmise edendamise korra. Nagu on märgitud ka põhjenduses 191, on see toetus jätkunud isegi pärast uurimisperioodi, kui Argentina valitsus asutas koos teiste ametiasutuste ja ettevõtjatega ühise töörühma, et paremini kujundada ja täiustada biodiislikütuse riiklikku strateegiat. Seepärast teeb komisjon kättesaadava teabe põhjal järelduse, et Argentina valitsus on viimase kümne aasta jooksul kehtestanud mitmed meetmed, et luua, arendada ja toetada biodiislikütuse tootmisharu.

90

3.2.2.10.   Meetmed, mille Argentina valitsus on vastu võtnud, kvalifitseeruvad „igas vormis sissetuleku-/hinnatoetusena“ 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikli XVI tähenduses

Meetmed, mille Argentina valitsus on vastu võtnud, kvalifitseeruvad „igas vormis sissetuleku-/hinnatoetusena“ 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikli XVI tähenduses

| (203) | Põhjendustes 186–201 kirjeldatud meetmetega pakub Argentina valitsus toetust biodiislikütuse tootmisharule. Isegi kui võiks väita, et Argentina valitsuse poolt sojaubade tootjatele kehtestatud meetmed ei ole volitamine ega suunamine (ent see ei ole nii), leiab komisjon, et need oleksid vähemalt reguleerivad tingimused, mis lubavad kunstlikult biodiislikütuse tootjatel omandada sojauba madalama hinnaga kui rahvusvaheliselt kättesaadav. Argentina valitsuse 2012. aasta otsuses (91) on tunnistatud, et biodiislikütuse tootmisharu on teeninud 2012. aastal kasumit kuni 25 % tingituna Argentina valitsuse vastu võetud meetmetest. |
| --- | --- |

(203)

Põhjendustes 186–201 kirjeldatud meetmetega pakub Argentina valitsus toetust biodiislikütuse tootmisharule. Isegi kui võiks väita, et Argentina valitsuse poolt sojaubade tootjatele kehtestatud meetmed ei ole volitamine ega suunamine (ent see ei ole nii), leiab komisjon, et need oleksid vähemalt reguleerivad tingimused, mis lubavad kunstlikult biodiislikütuse tootjatel omandada sojauba madalama hinnaga kui rahvusvaheliselt kättesaadav. Argentina valitsuse 2012. aasta otsuses (91) on tunnistatud, et biodiislikütuse tootmisharu on teeninud 2012. aastal kasumit kuni 25 % tingituna Argentina valitsuse vastu võetud meetmetest.

91

| (204) | Peale selle on Argentina valitsus kehtestanud kohustuslikud segamisnõuded, nii et Argentina kütuseettevõtted peavad ostma biodiislikütust Argentina valitsuse kehtestatud kunstlikult kõrgete hindadega. Nagu selgitatud punktis 3.3, ei tasakaalusta komisjon biodiislikütuse tarnelepinguid, sest eksportivad tootjad ei saanud sellest meetmest uurimisperioodil kasu. Samas viitab asjaolu, et kehtestatud on süsteem, sellele, et Argentina valitsus pakub ka hinnatoetust biodiislikütuse tootmisharule. |
| --- | --- |

(204)

Peale selle on Argentina valitsus kehtestanud kohustuslikud segamisnõuded, nii et Argentina kütuseettevõtted peavad ostma biodiislikütust Argentina valitsuse kehtestatud kunstlikult kõrgete hindadega. Nagu selgitatud punktis 3.3, ei tasakaalusta komisjon biodiislikütuse tarnelepinguid, sest eksportivad tootjad ei saanud sellest meetmest uurimisperioodil kasu. Samas viitab asjaolu, et kehtestatud on süsteem, sellele, et Argentina valitsus pakub ka hinnatoetust biodiislikütuse tootmisharule.

| (205) | Komisjon märgib ka, et 2006. aasta biodiislikütuste seaduse kaudu (92) kehtestab Argentina valitsus biodiislikütuse tootmise edendamise korra, mis hõlmab stiimulite loomist selle tootmisharu toetamiseks. |
| --- | --- |

(205)

Komisjon märgib ka, et 2006. aasta biodiislikütuste seaduse kaudu (92) kehtestab Argentina valitsus biodiislikütuse tootmise edendamise korra, mis hõlmab stiimulite loomist selle tootmisharu toetamiseks.

92

| (206) | Kõik need meetmed näitavad, et Argentina biodiislikütuse tootmisharu toetatakse ja stimuleeritakse kunstlikult. Seda tunnistab isegi Argentina valitsus ühes riikliku põllumajandustehnoloogia instituudi väljaandes, märkides, et „on tõenäoline, et turgu stimuleeritakse kunstlikult ning et ilma riigita kaotab see turg oma majandusliku olulisuse“ (93) ning et „diferentseeriv ekspordimaks on selge motiiv biodiislikütuse tootmiseks ning et ilma riigi abita ei oleks biodiislikütuse turg äriühingute jaoks, mis sõltuvad õli kui ainsa müügitoote ostmisest turul, jätkusuutlik“ (94). |
| --- | --- |

(206)

Kõik need meetmed näitavad, et Argentina biodiislikütuse tootmisharu toetatakse ja stimuleeritakse kunstlikult. Seda tunnistab isegi Argentina valitsus ühes riikliku põllumajandustehnoloogia instituudi väljaandes, märkides, et „on tõenäoline, et turgu stimuleeritakse kunstlikult ning et ilma riigita kaotab see turg oma majandusliku olulisuse“ (93) ning et „diferentseeriv ekspordimaks on selge motiiv biodiislikütuse tootmiseks ning et ilma riigi abita ei oleks biodiislikütuse turg äriühingute jaoks, mis sõltuvad õli kui ainsa müügitoote ostmisest turul, jätkusuutlik“ (94).

93

94

| (207) | Seepärast tegi komisjon järelduse, et eespool nimetatud Argentina valitsuse meetmete kaudu pakub Argentina valitsus otse või kaudselt sissetuleku- või hinnatoetust biodiislikütuse tootmisharule, aidates seega suurendada selle konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(207)

Seepärast tegi komisjon järelduse, et eespool nimetatud Argentina valitsuse meetmete kaudu pakub Argentina valitsus otse või kaudselt sissetuleku- või hinnatoetust biodiislikütuse tootmisharule, aidates seega suurendada selle konkurentsivõimet.

| (208) | Peale selle, nagu on märgitud põhjendustes 199 ja 200, on Argentina biodiislikütuse tootmisharu selline sektor, mis loodi ekspordile suunitletud sektorina, kus kehtiksid maailmaturu hinnad. |
| --- | --- |

(208)

Peale selle, nagu on märgitud põhjendustes 199 ja 200, on Argentina biodiislikütuse tootmisharu selline sektor, mis loodi ekspordile suunitletud sektorina, kus kehtiksid maailmaturu hinnad.

| (209) | Nagu on näidatud tabelis 2, loodi Argentina biodiislikütuse tootmisharu esialgu kui ekspordile suunatud tootmisharu, kus eriti esimestel aastatel eksporditi kogu biodiislikütuse toodang ning see sisenes suurimatele eksporditurgudele üldise soodustuste süsteemi alusel nulltariifiga (95).

  Tabel 2


  Argentina biodiislikütuse tootmine ja eksport (tonnides)










  Aasta | Toodang | Kogueksport | Eksport liitu | Eksport (% toodangust) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | 711 864 | 680 219 | ei kohaldata | 96 |
| 2009 | 1 179 103 | 1 142 283 | ei kohaldata | 97 |
| 2010 | 1 820 385 | 1 342 318 | ei kohaldata | 74 |
| 2011 | 2 429 964 | 1 649 352 | ei kohaldata | 68 |
| 2012 | 2 456 578 | 1 543 094 | 1 387 667 | 63 |
| 2013 | 1 997 809 | 1 149 259 | 478 750 | 58 |
| 2014 | 2 584 290 | 1 602 695 | 802 415 | 62 |
| 2015 | 1 810 659 | 788 226 | 6 250 | 44 |
| 2016 | 2 659 275 | 1 626 264 | 0 | 61 |
| 2017 | 2 871 435 (*) | 1 650 119 (*) | 638 091 | 57 |
| Allikas: energeetikaministeerium, Argentina valitsus ja INDEC, Argentina valitsus – * = hinnang. |

(209)

Nagu on näidatud tabelis 2, loodi Argentina biodiislikütuse tootmisharu esialgu kui ekspordile suunatud tootmisharu, kus eriti esimestel aastatel eksporditi kogu biodiislikütuse toodang ning see sisenes suurimatele eksporditurgudele üldise soodustuste süsteemi alusel nulltariifiga (95).

95

Tabel 2

Tabel 2

Argentina biodiislikütuse tootmine ja eksport (tonnides)

Argentina biodiislikütuse tootmine ja eksport (tonnides)

Aasta

Toodang

Kogueksport

Eksport liitu

Eksport (% toodangust)

2008

711 864

680 219

ei kohaldata

96

2009

1 179 103

1 142 283

ei kohaldata

97

2010

1 820 385

1 342 318

ei kohaldata

74

2011

2 429 964

1 649 352

ei kohaldata

68

2012

2 456 578

1 543 094

1 387 667

63

2013

1 997 809

1 149 259

478 750

58

2014

2 584 290

1 602 695

802 415

62

2015

1 810 659

788 226

6 250

44

2016

2 659 275

1 626 264

0

61

2017

2 871 435 (*)

1 650 119 (*)

638 091

57

Allikas: energeetikaministeerium, Argentina valitsus ja INDEC, Argentina valitsus – * = hinnang.

Allikas:

| (210) | Seepärast soodustas omamaisele biodiislikütuse tootmisharule antud toetus biodiislikütuse eksporti, tänu millele suutsid biodiislikütuse tootjad konkureerida ebaõiglaselt teiste riikide biodiislikütuse tootjatega, kes ei saanud väiksematest sisendihindadest kasu. Madalamad kulud tõid kaasa suurema sissetuleku, mille võis kujundada lisakasumiks või mida võis kasutada hinna alandamiseks või millega võis teha mõlemat. Argentina biodiislikütuse tootmisharu jaoks on endiselt olulisel kohal eksporditurud ja eelkõige liidu turg. |
| --- | --- |

(210)

Seepärast soodustas omamaisele biodiislikütuse tootmisharule antud toetus biodiislikütuse eksporti, tänu millele suutsid biodiislikütuse tootjad konkureerida ebaõiglaselt teiste riikide biodiislikütuse tootjatega, kes ei saanud väiksematest sisendihindadest kasu. Madalamad kulud tõid kaasa suurema sissetuleku, mille võis kujundada lisakasumiks või mida võis kasutada hinna alandamiseks või millega võis teha mõlemat. Argentina biodiislikütuse tootmisharu jaoks on endiselt olulisel kohal eksporditurud ja eelkõige liidu turg.

| (211) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei nõustunud Argentina valitsus komisjoni järeldusega, et nende poolt vastu võetud meetmete kogum kvalifitseerub „mis tahes vormis sissetuleku- või hinnatoetusena“ GATT 1994 XIV artikli ning subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a alapunkti 2 tähenduses, mille tagajärjel suurenes biodiislikütuse eksport. |
| --- | --- |

(211)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei nõustunud Argentina valitsus komisjoni järeldusega, et nende poolt vastu võetud meetmete kogum kvalifitseerub „mis tahes vormis sissetuleku- või hinnatoetusena“ GATT 1994 XIV artikli ning subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a alapunkti 2 tähenduses, mille tagajärjel suurenes biodiislikütuse eksport.

| (212) | Kuna Argentina valitsus ei esitanud selle väite toetuseks ühtegi täiendavat põhjendust, lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(212)

Kuna Argentina valitsus ei esitanud selle väite toetuseks ühtegi täiendavat põhjendust, lükkas komisjon selle väite tagasi.

3.2.2.11.   Järeldus

Järeldus

| (213) | Seepärast tegi komisjon järelduse, et Argentina valitsus andis eri meetmete kaudu otse või kaudselt biodiislikütuse tootmisharule sissetuleku-/hinnatoetust, mis tõi kaasa biodiislikütuse ekspordi kasvu alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(213)

Seepärast tegi komisjon järelduse, et Argentina valitsus andis eri meetmete kaudu otse või kaudselt biodiislikütuse tootmisharule sissetuleku-/hinnatoetust, mis tõi kaasa biodiislikütuse ekspordi kasvu alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

3.2.2.12.   Kasu

Kasu

| (214) | Olles kindlaks teinud, et meetmed tähendavad Argentina valitsuse rahalist toetust erasektori asutuste volitamise või suunamise kaudu ja/või sissetuleku-/hinnatoetust, arvutas komisjon tasakaalustatava subsiidiumi, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil uurimistulemuste järgi sai, kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 2 ja artikliga 5. |
| --- | --- |

(214)

Olles kindlaks teinud, et meetmed tähendavad Argentina valitsuse rahalist toetust erasektori asutuste volitamise või suunamise kaudu ja/või sissetuleku-/hinnatoetust, arvutas komisjon tasakaalustatava subsiidiumi, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil uurimistulemuste järgi sai, kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 2 ja artikliga 5.

| (215) | Kuna Argentina valitsuse enamiku meetmete eesmärk oli kunstlikult alandada sojaubade omamaist hinda, mis tõi kaasa suurema sissetuleku Argentina biodiislikütuse tootjatele, analüüsis komisjon, kas Argentina valitsuse toetus biodiislikütuse tootmisharule tekitas kasu, viidates erinevusele nende hindade, mida maksid omamaised biodiislikütuse tootja, ja võrdlusaluse vahel, mis põhines Argentinas sojaubade puhul kehtivatel turutingimustel. |
| --- | --- |

(215)

Kuna Argentina valitsuse enamiku meetmete eesmärk oli kunstlikult alandada sojaubade omamaist hinda, mis tõi kaasa suurema sissetuleku Argentina biodiislikütuse tootjatele, analüüsis komisjon, kas Argentina valitsuse toetus biodiislikütuse tootmisharule tekitas kasu, viidates erinevusele nende hindade, mida maksid omamaised biodiislikütuse tootja, ja võrdlusaluse vahel, mis põhines Argentinas sojaubade puhul kehtivatel turutingimustel.

| (216) | Komisjon eeldas, et see erinevus tõi kaasa Argentina biodiislikütuse tootjate suurema kasumi ning seega vähemalt võrdus kasuga, mida saadi Argentina valitsuse sissetuleku-/hinnatoetuse kaudu. See võrdlev meetod tagas ka, et ei esinenud topeltarvestust teiste subsiidiumidega, mida käesolevas uurimises tasakaalustati, ning mis tagavad samuti Argentina biodiislikütuse tootjatele sissetuleku-/hinnatoetuse. |
| --- | --- |

(216)

Komisjon eeldas, et see erinevus tõi kaasa Argentina biodiislikütuse tootjate suurema kasumi ning seega vähemalt võrdus kasuga, mida saadi Argentina valitsuse sissetuleku-/hinnatoetuse kaudu. See võrdlev meetod tagas ka, et ei esinenud topeltarvestust teiste subsiidiumidega, mida käesolevas uurimises tasakaalustati, ning mis tagavad samuti Argentina biodiislikütuse tootjatele sissetuleku-/hinnatoetuse.

| (217) | Komisjon arvutas alustuseks valimisse kaasatud Argentina tootjate poolt sojaubade eest makstava kaalutud keskmise ostuhinna uurimisperioodil. Kaalutud keskmine arvutati kuu lõikes ja sojaubade kasvatajatelt biodiislikütuse tehasesse tarnituna Argentinas. |
| --- | --- |

(217)

Komisjon arvutas alustuseks valimisse kaasatud Argentina tootjate poolt sojaubade eest makstava kaalutud keskmise ostuhinna uurimisperioodil. Kaalutud keskmine arvutati kuu lõikes ja sojaubade kasvatajatelt biodiislikütuse tehasesse tarnituna Argentinas.

| (218) | Keskmine ostuhind arvutati ilma käibemaksuta hindade ja koguste alusel, mis olid tehing-tehingu järel äriühingute poolt esitatud arvetel loetletud, ja mida kontrollkäikude ajal kontrolliti. |
| --- | --- |

(218)

Keskmine ostuhind arvutati ilma käibemaksuta hindade ja koguste alusel, mis olid tehing-tehingu järel äriühingute poolt esitatud arvetel loetletud, ja mida kontrollkäikude ajal kontrolliti.

| (219) | Kõnealust keskmist hinda oli vaja võrrelda kohase võrdlusalusega. Alusmääruse artikli 6 punkti d kohaselt tehakse tasu piisavus kindlaks, võttes aluseks vaatlusaluse toote suhtes valdavalt kehtivad turutingimused pakkumise riigis, st Argentinas, mis hõlmavad hinda, kvaliteeti, kättesaadavust, turustatavust, transporti ja muid ostutingimusi (96). See peegeldab WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 14 punkti d, ning seda tuleb tõlgendada ja rakendada sellest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(219)

Kõnealust keskmist hinda oli vaja võrrelda kohase võrdlusalusega. Alusmääruse artikli 6 punkti d kohaselt tehakse tasu piisavus kindlaks, võttes aluseks vaatlusaluse toote suhtes valdavalt kehtivad turutingimused pakkumise riigis, st Argentinas, mis hõlmavad hinda, kvaliteeti, kättesaadavust, turustatavust, transporti ja muid ostutingimusi (96). See peegeldab WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 14 punkti d, ning seda tuleb tõlgendada ja rakendada sellest lähtuvalt.

96

| (220) | Sojaoad on toore ja Argentinasse imporditud sojaoad on võrreldavad omamaiselt kasvatatud sojaubadega. Valimisse kaasatud eksportivad tootjad importisid kõik sojaoad CIF-hinna alusel ning nende keskmine hinnatase oli päritolust olenemata sama. Tegelikud impordihinnad, mida pakuti CIF-tingimustel purustamistehastele, olid samal tasemel nagu maailmaturu hind, mis on noteeritud kui FOB Mehhiko laht. Omamaiselt kasvatatud sojaubade ostude puhul leiti, et neid tehti mitmete Incotermsi tarneklauslite alusel. Samas tarniti suur enamus omamaiselt kasvatatud sojaubade oste ka omamaistele purustamistehastele. Sojaubade import moodustas märkimisväärse osa valimisse kuuluvate eksportivate tootjate ostudest, nimelt 4,6 %. Need ostud jagunesid sadade tehingute peale. Ehkki valimisse kaasatud eksportivatel tootjatel olid erinevad tarnijad mitmest naaberriigist, leiti, et impordihind oli keskmiselt samal tasemel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 223. |
| --- | --- |

(220)

Sojaoad on toore ja Argentinasse imporditud sojaoad on võrreldavad omamaiselt kasvatatud sojaubadega. Valimisse kaasatud eksportivad tootjad importisid kõik sojaoad CIF-hinna alusel ning nende keskmine hinnatase oli päritolust olenemata sama. Tegelikud impordihinnad, mida pakuti CIF-tingimustel purustamistehastele, olid samal tasemel nagu maailmaturu hind, mis on noteeritud kui FOB Mehhiko laht. Omamaiselt kasvatatud sojaubade ostude puhul leiti, et neid tehti mitmete Incotermsi tarneklauslite alusel. Samas tarniti suur enamus omamaiselt kasvatatud sojaubade oste ka omamaistele purustamistehastele. Sojaubade import moodustas märkimisväärse osa valimisse kuuluvate eksportivate tootjate ostudest, nimelt 4,6 %. Need ostud jagunesid sadade tehingute peale. Ehkki valimisse kaasatud eksportivatel tootjatel olid erinevad tarnijad mitmest naaberriigist, leiti, et impordihind oli keskmiselt samal tasemel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 223.

| (221) | Seepärast leidis komisjon, et tegelikud hinnad, mida valimisse kaasatud tootjad maksid imporditud sojaoa eest, kajastavad moonutamata turutingimusi Argentinas, sealhulgas lõpphinna hulka kuuluvaid üldiselt kohaldatavaid tarnetasusid (97). |
| --- | --- |

(221)

Seepärast leidis komisjon, et tegelikud hinnad, mida valimisse kaasatud tootjad maksid imporditud sojaoa eest, kajastavad moonutamata turutingimusi Argentinas, sealhulgas lõpphinna hulka kuuluvaid üldiselt kohaldatavaid tarnetasusid (97).

97

| (222) | Asjaolu, et neid valimisse kaasatud eksportivate tootjate imporditud tooteid kasutati mitte biodiislikütuse, vaid sojaõli tootmiseks, ei muuda seda järeldust, sest uurimisperioodil oli sojaubade nõudlus biodiislikütuse tootmiseks Argentinas täielikult kaetud sojaubade omamaise pakkumisega. Samal ajal ei esine kättesaadavate eri sojaubade kvaliteedierinevusi, mis muudaksid imporditud sojaoad biodiislikütuse tootmise mittekasutatavaks. Seega leidis komisjon, et need ostud moodustavad asjakohase võrdlusaluse. |
| --- | --- |

(222)

Asjaolu, et neid valimisse kaasatud eksportivate tootjate imporditud tooteid kasutati mitte biodiislikütuse, vaid sojaõli tootmiseks, ei muuda seda järeldust, sest uurimisperioodil oli sojaubade nõudlus biodiislikütuse tootmiseks Argentinas täielikult kaetud sojaubade omamaise pakkumisega. Samal ajal ei esine kättesaadavate eri sojaubade kvaliteedierinevusi, mis muudaksid imporditud sojaoad biodiislikütuse tootmise mittekasutatavaks. Seega leidis komisjon, et need ostud moodustavad asjakohase võrdlusaluse.

| (223) | Sellele tuginedes kasutas komisjon tegelikku hinda, millega valimisse kaasatud eksportivad tootjad importisid Argentinasse sojaube, mis olid kõik pärit naaberriikidest, kui lähimat võimalikku ligikaudset väärtust Argentina moonutamata omamaiste hindade puhul nende toodete eest. Need hinnad olid tõepoolest samal tasemel nagu maailmaturu hinnad ja olid uurimisperioodil keskmiselt 6 043 Argentina peesot tonni kohta. |
| --- | --- |

(223)

Sellele tuginedes kasutas komisjon tegelikku hinda, millega valimisse kaasatud eksportivad tootjad importisid Argentinasse sojaube, mis olid kõik pärit naaberriikidest, kui lähimat võimalikku ligikaudset väärtust Argentina moonutamata omamaiste hindade puhul nende toodete eest. Need hinnad olid tõepoolest samal tasemel nagu maailmaturu hinnad ja olid uurimisperioodil keskmiselt 6 043 Argentina peesot tonni kohta.

| (224) | Komisjon võrdles seejärel hinda, mida maksti Argentina tootjate poolt omamaiselt kasvatatud sojaubade eest, kaalutud keskmise tegeliku impordihinnaga sojaubade eest kuu arvestuses. Kogu see import toimus ajutise impordikorra alusel ja selle suhtes ei kohaldatud seega imporditollimakse ning tegelikku hinda, mida maksid valimisse kaasatud eksportivad tootjad, käsitleti Argentinas valitsevatel turutingimustel piisavana. |
| --- | --- |

(224)

Komisjon võrdles seejärel hinda, mida maksti Argentina tootjate poolt omamaiselt kasvatatud sojaubade eest, kaalutud keskmise tegeliku impordihinnaga sojaubade eest kuu arvestuses. Kogu see import toimus ajutise impordikorra alusel ja selle suhtes ei kohaldatud seega imporditollimakse ning tegelikku hinda, mida maksid valimisse kaasatud eksportivad tootjad, käsitleti Argentinas valitsevatel turutingimustel piisavana.

| (225) | Saadud vahe kogusumma kujutab endast „säästu“, mille said Argentina biodiislikütuse tootjad, kes ostavad sojaube Argentina moonutatud turult, võrreldes hinnaga, mida nad oleksid pidanud maksma moonutuste puudumisel. Kokkuvõttes kujutab see kogusumma uurimisperioodil Argentina valitsuse poolt Argentina tootjatele antud soodustust. |
| --- | --- |

(225)

Saadud vahe kogusumma kujutab endast „säästu“, mille said Argentina biodiislikütuse tootjad, kes ostavad sojaube Argentina moonutatud turult, võrreldes hinnaga, mida nad oleksid pidanud maksma moonutuste puudumisel. Kokkuvõttes kujutab see kogusumma uurimisperioodil Argentina valitsuse poolt Argentina tootjatele antud soodustust.

| (226) | Alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagas komisjon need subsiidiumisummad kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse valimisse kaasatud eksportivate tootjate sojaubadel põhineva toodangu käibega (nimetaja), kuna subsiidium tagas kasu kogu sojaubadel põhinevate toodete toodangu valmistamiseks ja mitte ainult asjaomase toote või eksporditava toodangu valmistamiseks. |
| --- | --- |

(226)

Alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagas komisjon need subsiidiumisummad kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse valimisse kaasatud eksportivate tootjate sojaubadel põhineva toodangu käibega (nimetaja), kuna subsiidium tagas kasu kogu sojaubadel põhinevate toodete toodangu valmistamiseks ja mitte ainult asjaomase toote või eksporditava toodangu valmistamiseks.

| (227) | Uurimisperioodile järgnevaks perioodiks võttis Argentina valitsus vastu dekreedi 1343/2016, (98) millega kehtestatakse sojaubadele ja -õlile ekspordimaks. Selle määra alandatakse alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2019 iga kuu 0,5 %. Selle tulemusena vähendatakse sojaubade ekspordimaksu 2019. aasta lõpuks 18 %ni. |
| --- | --- |

(227)

Uurimisperioodile järgnevaks perioodiks võttis Argentina valitsus vastu dekreedi 1343/2016, (98) millega kehtestatakse sojaubadele ja -õlile ekspordimaks. Selle määra alandatakse alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2019 iga kuu 0,5 %. Selle tulemusena vähendatakse sojaubade ekspordimaksu 2019. aasta lõpuks 18 %ni.

98

| (228) | 3. septembril 2018 võttis Argentina valitsus vastu dekreedi 793/2018, (99) millega kehtestatakse sojaubade ekspordimaksu määr 18 % alates sellest kuupäevast, ent rakendatakse täiendavat ekspordimaksu neli Argentina peesot eksporditud USA dollari kohta, mille alusel arvutatakse maks eksporditud sojaubade FOB-väärtuselt väljendatuna USA dollarites. See näitab, et Argentina valitsus võib igal ajal otsustada ekspordimaksu taset muuta. |
| --- | --- |

(228)

3. septembril 2018 võttis Argentina valitsus vastu dekreedi 793/2018, (99) millega kehtestatakse sojaubade ekspordimaksu määr 18 % alates sellest kuupäevast, ent rakendatakse täiendavat ekspordimaksu neli Argentina peesot eksporditud USA dollari kohta, mille alusel arvutatakse maks eksporditud sojaubade FOB-väärtuselt väljendatuna USA dollarites. See näitab, et Argentina valitsus võib igal ajal otsustada ekspordimaksu taset muuta.

99

| (229) | Sündmused, mis järgnesid komisjoni otsusele mitte kehtestada ajutisi meetmeid 2018. aasta septembris, kinnitavad lisaks, et Argentina valitsusel on õigus kohandada korrapäraselt ekspordimaksu süsteemi. Septembris vastu võetud dekreediga kehtestatud ekspordimaksu 12 %-list ülemmäära juba suurendati 2019. aasta eelarvega 33 %-le ning selline ülemmäär võib jääda kehtima kuni 2020. aasta lõpuni (100). |
| --- | --- |

(229)

Sündmused, mis järgnesid komisjoni otsusele mitte kehtestada ajutisi meetmeid 2018. aasta septembris, kinnitavad lisaks, et Argentina valitsusel on õigus kohandada korrapäraselt ekspordimaksu süsteemi. Septembris vastu võetud dekreediga kehtestatud ekspordimaksu 12 %-list ülemmäära juba suurendati 2019. aasta eelarvega 33 %-le ning selline ülemmäär võib jääda kehtima kuni 2020. aasta lõpuni (100).

100

| (230) | Seetõttu järeldab komisjon, et viimase dekreedi järel saadakse pärast uurimisperioodi jätkuvalt kasu kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 teise lausega. |
| --- | --- |

(230)

Seetõttu järeldab komisjon, et viimase dekreedi järel saadakse pärast uurimisperioodi jätkuvalt kasu kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 teise lausega.

| (231) | Pärast teabedokumendi avaldamist väitsid Argentina valitsus ja CARBIO, et imporditud sojaubade võrdlusalus ei kajasta Argentinas valitsevaid turutingimusi. |
| --- | --- |

(231)

Pärast teabedokumendi avaldamist väitsid Argentina valitsus ja CARBIO, et imporditud sojaubade võrdlusalus ei kajasta Argentinas valitsevaid turutingimusi.

| (232) | Argentina valitsuse väide, et impordihind kajastab alternatiivset turu võrdlusalust, näitab faktide ebaõiget tõlgendamist. Tegelikult kasutas komisjon võrdlusalusena sojaubade impordihinda, mida valimisse kaasatud eksportivad tootjad tegelikult maksid. Komisjon pidas seda hinda asjakohaseks võrdlusaluseks konkreetsel põhjusel, et see hind kajastas Argentinas kehtivaid turutingimusi, mida ei mõjutanud Argentina valitsuse meetmed (nagu tehti kindlaks, võrreldes neid impordihindasid rahvusvaheliste hindadega). Komisjon leidis, et CIF-impordihind on piisav, sest see kajastas sadamas asuvas purustamistehases makstud hinda. |
| --- | --- |

(232)

Argentina valitsuse väide, et impordihind kajastab alternatiivset turu võrdlusalust, näitab faktide ebaõiget tõlgendamist. Tegelikult kasutas komisjon võrdlusalusena sojaubade impordihinda, mida valimisse kaasatud eksportivad tootjad tegelikult maksid. Komisjon pidas seda hinda asjakohaseks võrdlusaluseks konkreetsel põhjusel, et see hind kajastas Argentinas kehtivaid turutingimusi, mida ei mõjutanud Argentina valitsuse meetmed (nagu tehti kindlaks, võrreldes neid impordihindasid rahvusvaheliste hindadega). Komisjon leidis, et CIF-impordihind on piisav, sest see kajastas sadamas asuvas purustamistehases makstud hinda.

| (233) | Komisjon tunnistas, et võrdlusalus peaks võtma arvesse ülekaaluka riigi suhtelist eelist. Samas ei esita ei Argentina valitsus ega CARBIO põhjendusi või tõendeid, et toetada väidet, et valitud riigisisene võrdlusalus ei kajasta Argentinas valitsevaid turutingimusi. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(233)

Komisjon tunnistas, et võrdlusalus peaks võtma arvesse ülekaaluka riigi suhtelist eelist. Samas ei esita ei Argentina valitsus ega CARBIO põhjendusi või tõendeid, et toetada väidet, et valitud riigisisene võrdlusalus ei kajasta Argentinas valitsevaid turutingimusi. Seetõttu lükati need väited tagasi.

| (234) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist ei nõustunud Argentina valitsus ja CARBIO, et imporditud sojaubade eest makstud hind on asjakohane võrdlusalus, sest see ei kajasta Argentina turutingimusi. |
| --- | --- |

(234)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist ei nõustunud Argentina valitsus ja CARBIO, et imporditud sojaubade eest makstud hind on asjakohane võrdlusalus, sest see ei kajasta Argentina turutingimusi.

| (235) | Komisjon selgitas põhjendustes 220, 232 ja 233 põhjalikult, miks ta käsitas imporditud sojaube nii esinduslikena kui ka Argentinas kehtivatel turutingimustel ostetuna. Kuna Argentina valitsus või CARBIO ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, miks nad ei ole kõnealuse järeldusega nõus, lükkas komisjon väite tagasi. |
| --- | --- |

(235)

Komisjon selgitas põhjendustes 220, 232 ja 233 põhjalikult, miks ta käsitas imporditud sojaube nii esinduslikena kui ka Argentinas kehtivatel turutingimustel ostetuna. Kuna Argentina valitsus või CARBIO ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, miks nad ei ole kõnealuse järeldusega nõus, lükkas komisjon väite tagasi.

| (236) | Pärast teabedokumendi avaldamist väitsid valimisse kaasatud eksportivad tootjad, et võrdlusaluseks valitud hind, mis põhineb sama toorme hinnal täiesti erinevas piirkonnas, ei ole usaldusväärne. Komisjon märkis, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad üksnes importisid sojaube naaberriikidest. Seepärast olid need andmed lähim näitaja moonutamata hinna kohta Argentinas Argentina valitsuse toetuse puudumisel ning seega kõige usaldusväärsem. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(236)

Pärast teabedokumendi avaldamist väitsid valimisse kaasatud eksportivad tootjad, et võrdlusaluseks valitud hind, mis põhineb sama toorme hinnal täiesti erinevas piirkonnas, ei ole usaldusväärne. Komisjon märkis, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad üksnes importisid sojaube naaberriikidest. Seepärast olid need andmed lähim näitaja moonutamata hinna kohta Argentinas Argentina valitsuse toetuse puudumisel ning seega kõige usaldusväärsem. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (237) | Pärast teabedokumendi avaldamist väitis CARBIO lisaks, et kuna sojaubade ekspordimaksu on alandatud 30 %-lt 18 %-le, ei esine enam kasu. |
| --- | --- |

(237)

Pärast teabedokumendi avaldamist väitis CARBIO lisaks, et kuna sojaubade ekspordimaksu on alandatud 30 %-lt 18 %-le, ei esine enam kasu.

| (238) | Komisjon märkis, et CARBIO arusaam ekspordimaksu tasemest on väär. Dekreediga 793/2018 kehtestatakse ekspordimaks 18 %, aga rakendatakse ka täiendavat ekspordimaksu 12 %, mille ülempiir on neli Argentina peesot eksporditud USA dollari kohta. See tähendab tegelikult, et ekspordimaks kehtestati ligikaudu 28 % juures, võrreldes 30 %ga uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(238)

Komisjon märkis, et CARBIO arusaam ekspordimaksu tasemest on väär. Dekreediga 793/2018 kehtestatakse ekspordimaks 18 %, aga rakendatakse ka täiendavat ekspordimaksu 12 %, mille ülempiir on neli Argentina peesot eksporditud USA dollari kohta. See tähendab tegelikult, et ekspordimaks kehtestati ligikaudu 28 % juures, võrreldes 30 %ga uurimisperioodi jooksul.

| (239) | Komisjon täheldas, et muudatus leidis aset pärast subsideerimise uurimisperioodi. Alusmääruse artikli 11 lõike 1 kohaselt ei võeta teavet uurimisperioodile järgneva perioodi kohta üldjuhul arvesse. CARBIO ei esitanud mõjuvaid põhjendusi, miks seda teavet tuleks arvesse võtta. |
| --- | --- |

(239)

Komisjon täheldas, et muudatus leidis aset pärast subsideerimise uurimisperioodi. Alusmääruse artikli 11 lõike 1 kohaselt ei võeta teavet uurimisperioodile järgneva perioodi kohta üldjuhul arvesse. CARBIO ei esitanud mõjuvaid põhjendusi, miks seda teavet tuleks arvesse võtta.

| (240) | Peale selle ei esitanud CARBIO mingeid tõendeid oma väite kohta, et igasugune väidetav subsiidium või kasu tulenevalt sojaubade ekspordimaksu kehtivusest ei ole enam põhjendatud. Komisjon tegi järelduse, et väike langus ligikaudu 2 % sojaubade ekspordimaksult ei tõendanud, et subsiidiumid ei tekita enam asjaomastele eksportijatele kasu. Komisjon leidis, et igasugust sojaubade ekspordimaksu edasise alandamise või piiramise mõju tuleks kontrollida läbivaatamise kontekstis võrreldes käesoleva uurimisega. |
| --- | --- |

(240)

Peale selle ei esitanud CARBIO mingeid tõendeid oma väite kohta, et igasugune väidetav subsiidium või kasu tulenevalt sojaubade ekspordimaksu kehtivusest ei ole enam põhjendatud. Komisjon tegi järelduse, et väike langus ligikaudu 2 % sojaubade ekspordimaksult ei tõendanud, et subsiidiumid ei tekita enam asjaomastele eksportijatele kasu. Komisjon leidis, et igasugust sojaubade ekspordimaksu edasise alandamise või piiramise mõju tuleks kontrollida läbivaatamise kontekstis võrreldes käesoleva uurimisega.

| (241) | CARBIO väitis lisaks, et igasuguse väidetava kasu, mida saaksid Argentina tootjad sojaubade maksu tõusust, korvaks biodiislikütuse otsese ekspordimaksu tõus ning see tuleks seega alusmääruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaselt arvutatud subsiidiumi kogusummast maha arvata. |
| --- | --- |

(241)

CARBIO väitis lisaks, et igasuguse väidetava kasu, mida saaksid Argentina tootjad sojaubade maksu tõusust, korvaks biodiislikütuse otsese ekspordimaksu tõus ning see tuleks seega alusmääruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaselt arvutatud subsiidiumi kogusummast maha arvata.

| (242) | CARBIO ei esitanud ühtegi põhjendust, et liitu eksporditud biodiislikütuselt võetud ekspordimaks oli mõeldud eelkõige subsiidiumi korvamiseks, nagu on märgitud alusmääruse artikli 7 lõike 1 punktis b. CARBIO ei tõendanud ka seda, kuidas biodiislikütuse tegelik ekspordimaks korvab toetuse, mida pakuvad Argentina valitsuse meetmed, sealhulgas sojaubade ekspordimaksu kaudu. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(242)

CARBIO ei esitanud ühtegi põhjendust, et liitu eksporditud biodiislikütuselt võetud ekspordimaks oli mõeldud eelkõige subsiidiumi korvamiseks, nagu on märgitud alusmääruse artikli 7 lõike 1 punktis b. CARBIO ei tõendanud ka seda, kuidas biodiislikütuse tegelik ekspordimaks korvab toetuse, mida pakuvad Argentina valitsuse meetmed, sealhulgas sojaubade ekspordimaksu kaudu. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (243) | CARBIO esitas täiendavaid märkusi seoses ekspordimaksusüsteemi muudatustega pärast uurimisperioodi lõppu, sealhulgas biodiisli ekspordimaksu suurenemise ja sojaubade ekspordimaksu muutumisega. Komisjon lükkas tagasi väite, et kõnealused muudatused muutnuks komisjoni järeldusi. |
| --- | --- |

(243)

CARBIO esitas täiendavaid märkusi seoses ekspordimaksusüsteemi muudatustega pärast uurimisperioodi lõppu, sealhulgas biodiisli ekspordimaksu suurenemise ja sojaubade ekspordimaksu muutumisega. Komisjon lükkas tagasi väite, et kõnealused muudatused muutnuks komisjoni järeldusi.

| (244) | Esiteks ei ole pärast uurimisperioodi lõppu kehtestatud biodiislikütuse ekspordimaks avaldanud selget mõju sellise soodustuse summale, mida pakutakse biodiislikütuse tootjatele sojaubade pakkumise alusel tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(244)

Esiteks ei ole pärast uurimisperioodi lõppu kehtestatud biodiislikütuse ekspordimaks avaldanud selget mõju sellise soodustuse summale, mida pakutakse biodiislikütuse tootjatele sojaubade pakkumise alusel tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

| (245) | Teiseks kehtib jätkuvalt sojaubade ekspordimaks ja ei ole esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et pärast uurimisperioodi lõppu on sojaubade hind Argentinas tõusnud, mis vähendaks teoreetiliselt soodustuse suurust. |
| --- | --- |

(245)

Teiseks kehtib jätkuvalt sojaubade ekspordimaks ja ei ole esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et pärast uurimisperioodi lõppu on sojaubade hind Argentinas tõusnud, mis vähendaks teoreetiliselt soodustuse suurust.

| (246) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist rõhutas Argentina valitsus, et eelarveseaduse artikkel 81 ei suurenda 33 %-ni „mis tahes üldise ekspordimaksu ülemmäära, mis kehtestati septembris vastu võetud dekreediga nr 783/2018“, kuna artikliga 83 kehtestati ekspordimaksu määr, mis on kuni 30 % maksustatavast väärtusest või ametlik FOB-hind. |
| --- | --- |

(246)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist rõhutas Argentina valitsus, et eelarveseaduse artikkel 81 ei suurenda 33 %-ni „mis tahes üldise ekspordimaksu ülemmäära, mis kehtestati septembris vastu võetud dekreediga nr 783/2018“, kuna artikliga 83 kehtestati ekspordimaksu määr, mis on kuni 30 % maksustatavast väärtusest või ametlik FOB-hind.

| (247) | Isegi kui ekspordimaks piirduks 30 %-ga, on komisjon seisukohal, et alusmääruse artikli 15 lõike 1 teise lause kohaselt pakutakse pärast uurimisperioodi lõppu endiselt soodustust. |
| --- | --- |

(247)

Isegi kui ekspordimaks piirduks 30 %-ga, on komisjon seisukohal, et alusmääruse artikli 15 lõike 1 teise lause kohaselt pakutakse pärast uurimisperioodi lõppu endiselt soodustust.

| (248) | Pärast teabedokumendi avaldamist esitasid valimisse kaasatud eksportivad tootjad märkuseid sellise kasu arvutamise kohta, mida andis sojaubade pakkumine piisavast väiksema tasu eest. Need märkused olid äriühingupõhised ning viitasid eelkõige näpuvigadele või täiendavatele kohandamise nõuetele. |
| --- | --- |

(248)

Pärast teabedokumendi avaldamist esitasid valimisse kaasatud eksportivad tootjad märkuseid sellise kasu arvutamise kohta, mida andis sojaubade pakkumine piisavast väiksema tasu eest. Need märkused olid äriühingupõhised ning viitasid eelkõige näpuvigadele või täiendavatele kohandamise nõuetele.

| (249) | Näpuvea avastamise korral viga parandati, näiteks nullkogusega tehingute hõlmamine, et tagada, et hind ostetud kilogrammi kohta oleks õige. Samas kui äriühing taotles, et andmeid, mida on kontrollitud, muudetaks pärast nende kohapealset kontrollimist, lükati see taotlus tagasi, sest komisjon ei saanud kinnitada uute kontrollimata andmete õigsust. |
| --- | --- |

(249)

Näpuvea avastamise korral viga parandati, näiteks nullkogusega tehingute hõlmamine, et tagada, et hind ostetud kilogrammi kohta oleks õige. Samas kui äriühing taotles, et andmeid, mida on kontrollitud, muudetaks pärast nende kohapealset kontrollimist, lükati see taotlus tagasi, sest komisjon ei saanud kinnitada uute kontrollimata andmete õigsust.

| (250) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist esitas kaks eksportivat tootjat, kes taotlesid kontrollitud andmete muutmist, uuesti sama väite ning see lükati taas samadel põhjustel tagasi kui varem. |
| --- | --- |

(250)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist esitas kaks eksportivat tootjat, kes taotlesid kontrollitud andmete muutmist, uuesti sama väite ning see lükati taas samadel põhjustel tagasi kui varem.

| (251) | Teabedokumendi avaldamisele järgnenud ärakuulamisel väitis CARBIO, et kasu arvutamiseks peaks komisjon need sojaubade ostud välja jätma, mis on tehtud seotud äriühingutelt, et arvutada ostuhind Argentinas. Komisjon märkis, et sojaubade oste, mille tegid eksportivad tootjad uurimisperioodi jooksul Argentinas, tehti nii seotud kui ka sõltumatutelt tarnijatelt ning hinnad olid samad. See on selge märk, et seotud tarnijatelt osteti turutingimustel. Komisjon ei näinud seega põhjust, miks mitte kasutada neid tehinguid biodiislikütuse tootjale tagatud kasu arvutamiseks, mis arvutati igakuiste keskmiste alusel ostetud sojaubade kilogrammi kohta. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(251)

Teabedokumendi avaldamisele järgnenud ärakuulamisel väitis CARBIO, et kasu arvutamiseks peaks komisjon need sojaubade ostud välja jätma, mis on tehtud seotud äriühingutelt, et arvutada ostuhind Argentinas. Komisjon märkis, et sojaubade oste, mille tegid eksportivad tootjad uurimisperioodi jooksul Argentinas, tehti nii seotud kui ka sõltumatutelt tarnijatelt ning hinnad olid samad. See on selge märk, et seotud tarnijatelt osteti turutingimustel. Komisjon ei näinud seega põhjust, miks mitte kasutada neid tehinguid biodiislikütuse tootjale tagatud kasu arvutamiseks, mis arvutati igakuiste keskmiste alusel ostetud sojaubade kilogrammi kohta. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

3.2.2.13.   Konkreetsus

Konkreetsus

| (252) | Argentina valitsuse meetmed olid suunatud selleks, et tagada kasu teatavatele tootmisharudele, sealhulgas omamaisele biodiislikütuse tootmisharule. Tõepoolest – ehkki sojaubadega seotud moonutused toovad kasu ka järgmistele tootmisetappidele lisaks biodiislikütusele, saavad kasu üksnes teatavad tootmisharud Argentinas, mis kuuluvad soja väärtusahelasse. Pealegi isegi kui biodiislikütusele Argentina valitsuse poolt mitme meetme kaudu antud toetust võimaldatakse ka teistele biokütustele, piirduvad need meetmed rühma ettevõtjate või tootmisharudega. Seetõttu on need alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetsed. |
| --- | --- |

(252)

Argentina valitsuse meetmed olid suunatud selleks, et tagada kasu teatavatele tootmisharudele, sealhulgas omamaisele biodiislikütuse tootmisharule. Tõepoolest – ehkki sojaubadega seotud moonutused toovad kasu ka järgmistele tootmisetappidele lisaks biodiislikütusele, saavad kasu üksnes teatavad tootmisharud Argentinas, mis kuuluvad soja väärtusahelasse. Pealegi isegi kui biodiislikütusele Argentina valitsuse poolt mitme meetme kaudu antud toetust võimaldatakse ka teistele biokütustele, piirduvad need meetmed rühma ettevõtjate või tootmisharudega. Seetõttu on need alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetsed.

| (253) | Pärast teabedokumendi avaldamist väitis CARBIO, et meetmed ei piirdu biodiislikütuse tootmisharuga ning ei ole seega konkreetsed. CARBIO kordas seda väidet pärast lõplike järelduste avalikustamist, esitamata uusi tõendeid. Komisjon leidis, et sojaoa iseloomulikud omadused piiravad selle võimalikku kasutamist ainult teatavate ettevõtetega (101). Seetõttu lükkas komisjon tagasi CARBIO väite, et subsiidium ei ole konkreetselt seotud biodiislitööstusega. |
| --- | --- |

(253)

Pärast teabedokumendi avaldamist väitis CARBIO, et meetmed ei piirdu biodiislikütuse tootmisharuga ning ei ole seega konkreetsed. CARBIO kordas seda väidet pärast lõplike järelduste avalikustamist, esitamata uusi tõendeid. Komisjon leidis, et sojaoa iseloomulikud omadused piiravad selle võimalikku kasutamist ainult teatavate ettevõtetega (101). Seetõttu lükkas komisjon tagasi CARBIO väite, et subsiidium ei ole konkreetselt seotud biodiislitööstusega.

101

3.2.3.   Järeldus

Järeldus

| (254) | Komisjon tegi järelduse, et Argentina valitsus andis eri meetmete kaudu toetust biodiislikütuse tootmisharule, sealhulgas piisavast väiksema tasu eest sojaubade pakkumise kaudu. Argentina valitsus tagas toetuse saajatele kasu, mis on konkreetne, tuues seega kaasa tasakaalustava subsiidiumi. |
| --- | --- |

(254)

Komisjon tegi järelduse, et Argentina valitsus andis eri meetmete kaudu toetust biodiislikütuse tootmisharule, sealhulgas piisavast väiksema tasu eest sojaubade pakkumise kaudu. Argentina valitsus tagas toetuse saajatele kasu, mis on konkreetne, tuues seega kaasa tasakaalustava subsiidiumi.

| (255) | Pärast teabedokumendi avaldamist väitis CARBIO, et komisjon tugines üksnes sojaubade ekspordimaksule, kui ta tegi järelduse rahalise toetuse ja/või sissetuleku- ja hinnatoetuse kohta. |
| --- | --- |

(255)

Pärast teabedokumendi avaldamist väitis CARBIO, et komisjon tugines üksnes sojaubade ekspordimaksule, kui ta tegi järelduse rahalise toetuse ja/või sissetuleku- ja hinnatoetuse kohta.

| (256) | Komisjon ei nõustunud. Pärast uurimise algatamist leidis komisjon, et on olemas muud vahendid, mida valitsus on kasutanud (lisaks sojaubade ekspordimaksule), mida tuleks uurida osana Argentina valitsuse toetusest biodiislitööstusele (102). Nagu eespool selgitatud, käsitas komisjon ekspordimaksu ühe instrumendina sojaubade pakkumiseks piisavast väiksema tasu eest Argentina siseturul, mis moodustab tasakaalustatava subsiidiumi. Teised Argentina valitsuse võetud meetmed näitavad, et Argentina valitsus suunas sojaubade kasvatajaid müüma oma sojaube kunstlikult madala hinna eest biodiislikütuse tootmisharule ning Argentina valitsusel oli seega selge kavatsus toetada omamaist biodiislikütuse tootmisharu. |
| --- | --- |

(256)

Komisjon ei nõustunud. Pärast uurimise algatamist leidis komisjon, et on olemas muud vahendid, mida valitsus on kasutanud (lisaks sojaubade ekspordimaksule), mida tuleks uurida osana Argentina valitsuse toetusest biodiislitööstusele (102). Nagu eespool selgitatud, käsitas komisjon ekspordimaksu ühe instrumendina sojaubade pakkumiseks piisavast väiksema tasu eest Argentina siseturul, mis moodustab tasakaalustatava subsiidiumi. Teised Argentina valitsuse võetud meetmed näitavad, et Argentina valitsus suunas sojaubade kasvatajaid müüma oma sojaube kunstlikult madala hinna eest biodiislikütuse tootmisharule ning Argentina valitsusel oli seega selge kavatsus toetada omamaist biodiislikütuse tootmisharu.

102

| (257) | Ehkki komisjon leidis, et mõned muud kaebuses väidetud subsiidiumid ei moodustanud uurimisperioodil tasakaalustavat subsiidiumit (eelkõige biodiislikütuse tarneleping või teatavad maksuvabastused), moodustasid need biodiislikütuse tootmisharu toetamiseks mõeldud meetmekogumi lahutamatu osa ning kinnitasid biodiislikütuse tootmisharule pakutava sissetuleku-/hinnatoetuse olemasolu. Teisisõnu asjaolu, et mõnede subsiidiumide puhul ei leitud, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad neid uurimisperioodi jooksul kasutasid, ei eita omamaise biodiislikütuse tootmisharu toetamiseks võetud Argentina valitsuse meetmete olemasolu. |
| --- | --- |

(257)

Ehkki komisjon leidis, et mõned muud kaebuses väidetud subsiidiumid ei moodustanud uurimisperioodil tasakaalustavat subsiidiumit (eelkõige biodiislikütuse tarneleping või teatavad maksuvabastused), moodustasid need biodiislikütuse tootmisharu toetamiseks mõeldud meetmekogumi lahutamatu osa ning kinnitasid biodiislikütuse tootmisharule pakutava sissetuleku-/hinnatoetuse olemasolu. Teisisõnu asjaolu, et mõnede subsiidiumide puhul ei leitud, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad neid uurimisperioodi jooksul kasutasid, ei eita omamaise biodiislikütuse tootmisharu toetamiseks võetud Argentina valitsuse meetmete olemasolu.

| (258) | Komisjon kontrollis nende järelduste toetamiseks kõiki käesoleval uurimisel kättesaadavaid tõendeid. Nagu tunnistas apellatsioonikogu USA tasakaalustava tollimaksu uurimisel DRAMide suhtes „ei ole tõenäoline, et üksikud kaudsed tõendid annaksid volituse või suunamise; üksikute tõendite olulisus võib saada selgeks ainult siis, kui neid vaadatakse koos teiste tõenditega“ (103). |
| --- | --- |

(258)

Komisjon kontrollis nende järelduste toetamiseks kõiki käesoleval uurimisel kättesaadavaid tõendeid. Nagu tunnistas apellatsioonikogu USA tasakaalustava tollimaksu uurimisel DRAMide suhtes „ei ole tõenäoline, et üksikud kaudsed tõendid annaksid volituse või suunamise; üksikute tõendite olulisus võib saada selgeks ainult siis, kui neid vaadatakse koos teiste tõenditega“ (103).

ei ole tõenäoline, et üksikud kaudsed tõendid annaksid volituse või suunamise

üksikute tõendite olulisus võib saada selgeks ainult siis, kui neid vaadatakse koos teiste tõenditega

103

| (259) | Seepärast hindas komisjon mitte üksnes sojaubade ekspordimaksu, vaid Argentina valitsuse poolt biodiislikütuse tootmisharu toetamiseks võetud meetmete kogumit, ning komisjon koondas selles protsessis kokku kõik, nii otsesed kui ka kaudsed tõendid, et teha otsus, et tuginedes kõikidele tõenditele, toimus erasektori asutuste volitamine või suunamine ja/või esines sissetuleku-/hinnatoetus. |
| --- | --- |

(259)

Seepärast hindas komisjon mitte üksnes sojaubade ekspordimaksu, vaid Argentina valitsuse poolt biodiislikütuse tootmisharu toetamiseks võetud meetmete kogumit, ning komisjon koondas selles protsessis kokku kõik, nii otsesed kui ka kaudsed tõendid, et teha otsus, et tuginedes kõikidele tõenditele, toimus erasektori asutuste volitamine või suunamine ja/või esines sissetuleku-/hinnatoetus.

3.2.4.   Subsiidiumisumma arvutamine

Subsiidiumisumma arvutamine

| (260) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli nende meetmetega määratud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

  Tabel 3


  Argentina valitsuse toetus biodiislikütuse tootmisharule







  Äriühing/kontsern | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| LDC Argentina SA | 26,14 % |
| Renova kontsern | 25,05 % |
| T6 kontsern | 33,15 % |

(260)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli nende meetmetega määratud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

Tabel 3

Tabel 3

Argentina valitsuse toetus biodiislikütuse tootmisharule

Argentina valitsuse toetus biodiislikütuse tootmisharule

Äriühing/kontsern

Subsiidiumimäär

LDC Argentina SA

26,14 %

Renova kontsern

25,05 %

T6 kontsern

33,15 %

3.3.   Valitsuse korraldusega omamaine biodiisliost piisavast suurema tasu eest ja/või sissetuleku- või hinnatoetus (biodiislikütuse tarneleping)

Valitsuse korraldusega omamaine biodiisliost piisavast suurema tasu eest ja/või sissetuleku- või hinnatoetus (biodiislikütuse tarneleping)

3.3.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (261) | Kaebuse esitaja väidab, et Argentina valitsus on sõlminud biodiislikütuse tarnelepingud (edaspidi „lepingud“) biodiislikütuse tootjatega Argentinas 2006. aasta biokütuste seaduse (2006. aasta seadus 26.093) II peatüki alusel (104). Nende lepingute eesmärk oli pakkuda biodiislikütust siseturul, arvestades sel ajal alates 2010. aastast kehtivat segamiskorraldust. Selle korraldusega nõutakse, et segamisettevõtted ostavad biodiislikütust ja segavad seda enne müüki mineraaldiislikütusega. |
| --- | --- |

(261)

Kaebuse esitaja väidab, et Argentina valitsus on sõlminud biodiislikütuse tarnelepingud (edaspidi „lepingud“) biodiislikütuse tootjatega Argentinas 2006. aasta biokütuste seaduse (2006. aasta seadus 26.093) II peatüki alusel (104). Nende lepingute eesmärk oli pakkuda biodiislikütust siseturul, arvestades sel ajal alates 2010. aastast kehtivat segamiskorraldust. Selle korraldusega nõutakse, et segamisettevõtted ostavad biodiislikütust ja segavad seda enne müüki mineraaldiislikütusega.

104

| (262) | Argentina valitsus määras biodiislikütusele individuaalsed ja kollektiivsed kvoodid siseturul pakkumiseks ning kaebuse esitaja väidab, et lepingute pooled hõlmavad valimisse kaasatud eksportivaid tootjaid nagu LDC, Vicentin ja Renova. |
| --- | --- |

(262)

Argentina valitsus määras biodiislikütusele individuaalsed ja kollektiivsed kvoodid siseturul pakkumiseks ning kaebuse esitaja väidab, et lepingute pooled hõlmavad valimisse kaasatud eksportivaid tootjaid nagu LDC, Vicentin ja Renova.

| (263) | Lepingutega kehtestatakse, et tootjad, kellel on kvoodid, kohustuvad tarnima biodiislikütust segamisettevõtetele Argentina valitsuse kehtestatud hinnaga tasemel, mis tahtlikult tagab tootjate tootmiskulu katmise ja kasumi. |
| --- | --- |

(263)

Lepingutega kehtestatakse, et tootjad, kellel on kvoodid, kohustuvad tarnima biodiislikütust segamisettevõtetele Argentina valitsuse kehtestatud hinnaga tasemel, mis tahtlikult tagab tootjate tootmiskulu katmise ja kasumi.

| (264) | Tuginedes kunstlikult kõrge hinna ja koguse kehtestamisele, mille tootjad peavad tagama segamisettevõtetele, väidab kaebuse esitaja, et see on tasakaalustatav subsiidium. |
| --- | --- |

(264)

Tuginedes kunstlikult kõrge hinna ja koguse kehtestamisele, mille tootjad peavad tagama segamisettevõtetele, väidab kaebuse esitaja, et see on tasakaalustatav subsiidium.

3.3.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (265) | Komisjon leidis oma uurimisel, et alates 2015. kalendriaastast ei olnud ühtegi biodiislikütuse tarnelepingut allkirjastatud. 2015. aasta lepingut ei olnud pikendatud ja see ei olnud enam jõus. |
| --- | --- |

(265)

Komisjon leidis oma uurimisel, et alates 2015. kalendriaastast ei olnud ühtegi biodiislikütuse tarnelepingut allkirjastatud. 2015. aasta lepingut ei olnud pikendatud ja see ei olnud enam jõus.

| (266) | Samas 2006. aasta seaduse 26.093 alusel on energeetika- ja kaevandusministeerium kui kehtiva segamiskorralduse korra jõustamisasutus jätkanud kvootide määramist ning kehtestanud endiselt hindasid, millega segamisettevõtted peavad biodiislikütust ostma. Seda on tehtud de facto ilma biodiislikütuse tarnelepinguta. |
| --- | --- |

(266)

Samas 2006. aasta seaduse 26.093 alusel on energeetika- ja kaevandusministeerium kui kehtiva segamiskorralduse korra jõustamisasutus jätkanud kvootide määramist ning kehtestanud endiselt hindasid, millega segamisettevõtted peavad biodiislikütust ostma. Seda on tehtud de facto ilma biodiislikütuse tarnelepinguta.

de facto

| (267) | Energeetika- ja kaevandusministeerium määras uurimisperioodi ajal hinnangulise nõudluse alusel kvoote Argentina ettevõtjatele, kellel oli võimsus kuni 50 000 tonni biodiislikütust aastas. |
| --- | --- |

(267)

Energeetika- ja kaevandusministeerium määras uurimisperioodi ajal hinnangulise nõudluse alusel kvoote Argentina ettevõtjatele, kellel oli võimsus kuni 50 000 tonni biodiislikütust aastas.

| (268) | Ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodil kvooti. |
| --- | --- |

(268)

Ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodil kvooti.

3.3.3.   Järeldus

Järeldus

| (269) | Kuna ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodi jooksul kvooti, ei müünud ükski neist äriühingutest uurimisperioodil kehtiva kvoodisüsteemi kaudu siseturul biodiislikütust. Lisaks ei kehtinud uurimisperioodil ühtegi biodiislikütuse tarnelepingut eksportivate tootjate suhtes. Seega ei saanud valimisse kaasatud eksportivad tootjad uurimisperioodil kasu ühestki kvoodisüsteemist. |
| --- | --- |

(269)

Kuna ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodi jooksul kvooti, ei müünud ükski neist äriühingutest uurimisperioodil kehtiva kvoodisüsteemi kaudu siseturul biodiislikütust. Lisaks ei kehtinud uurimisperioodil ühtegi biodiislikütuse tarnelepingut eksportivate tootjate suhtes. Seega ei saanud valimisse kaasatud eksportivad tootjad uurimisperioodil kasu ühestki kvoodisüsteemist.

3.4.   Laenude ja ekspordirahastamise pakkumine soodustingimustel ja sooduslaenud

Laenude ja ekspordirahastamise pakkumine soodustingimustel ja sooduslaenud

3.4.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (270) | Kaebuse esitaja väitis, et Banco de la Nación Argentina (BNA) on üks riigi suurimaid pankasid ja kuulub täielikult riigile. Ta märkis, et Argentina valitsus juhib tegelikult BNAd igapäevaselt, kuna tal on volitused nimetada ametisse kõik juhatuse liikmed. |
| --- | --- |

(270)

Kaebuse esitaja väitis, et Banco de la Nación Argentina (BNA) on üks riigi suurimaid pankasid ja kuulub täielikult riigile. Ta märkis, et Argentina valitsus juhib tegelikult BNAd igapäevaselt, kuna tal on volitused nimetada ametisse kõik juhatuse liikmed.

| (271) | Kaebuse esitaja väitis, et BNA laenab raha mikro-, väikestele- ja keskmise suurusega ettevõtetele investeerimis- ja käibekapitaliks ning et need laenud anti soodustingimustel. |
| --- | --- |

(271)

Kaebuse esitaja väitis, et BNA laenab raha mikro-, väikestele- ja keskmise suurusega ettevõtetele investeerimis- ja käibekapitaliks ning et need laenud anti soodustingimustel.

3.4.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (272) | Argentina valitsuse juurde tehtud kontrollkäigu ajal palus komisjon esitada andmed kõikide BNA ja teiste riigi osalusega pankade antud laenude kohta koos laenude tingimustega ja kehtestatud intressimääraga. |
| --- | --- |

(272)

Argentina valitsuse juurde tehtud kontrollkäigu ajal palus komisjon esitada andmed kõikide BNA ja teiste riigi osalusega pankade antud laenude kohta koos laenude tingimustega ja kehtestatud intressimääraga.

| (273) | Valimisse kaasatud äriühingutele antud laene analüüsiti ja võrreldi erasektorile kuuluvate pankade antud laenudega, et näha, kas laene anti soodustingimustel. Seda kontrolliti nii intressimäärade kui ka laenutingimuste puhul. |
| --- | --- |

(273)

Valimisse kaasatud äriühingutele antud laene analüüsiti ja võrreldi erasektorile kuuluvate pankade antud laenudega, et näha, kas laene anti soodustingimustel. Seda kontrolliti nii intressimäärade kui ka laenutingimuste puhul.

| (274) | Ei leitud ühtegi tõendit valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele uurimisperioodi jooksul antud sooduslaenude kohta. |
| --- | --- |

(274)

Ei leitud ühtegi tõendit valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele uurimisperioodi jooksul antud sooduslaenude kohta.

3.4.3.   Järeldus

Järeldus

| (275) | Komisjon tegi järelduse, et valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ei antud uurimisperioodil sooduslaene. |
| --- | --- |

(275)

Komisjon tegi järelduse, et valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ei antud uurimisperioodil sooduslaene.

3.5.   Valitsuse loobumine tavaliselt laekuvatest tuludest 2006. aasta biokütuste seaduse alusel

Valitsuse loobumine tavaliselt laekuvatest tuludest 2006. aasta biokütuste seaduse alusel

3.5.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (276) | Kaebuse esitaja väitis, et 2006. aasta biokütuste seaduse (105) artiklis 15 sätestatakse biokütuse tootjatele võimalus vähendada maksubaasi, mille alusel arvutatakse minimaalne eeldatav tulumaks. Kaebuse esitaja väitis ka, et sama seaduse artikliga 15.1 lubatakse kapitalikaupu kiiremini amortiseerida. |
| --- | --- |

(276)

Kaebuse esitaja väitis, et 2006. aasta biokütuste seaduse (105) artiklis 15 sätestatakse biokütuse tootjatele võimalus vähendada maksubaasi, mille alusel arvutatakse minimaalne eeldatav tulumaks. Kaebuse esitaja väitis ka, et sama seaduse artikliga 15.1 lubatakse kapitalikaupu kiiremini amortiseerida.

105

3.5.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (277) | Uurimisel leiti, et ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodil kasu biokütuste seaduse artiklis 15 sätestatud soodushüvitistest. |
| --- | --- |

(277)

Uurimisel leiti, et ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodil kasu biokütuste seaduse artiklis 15 sätestatud soodushüvitistest.

3.5.3.   Järeldus

Järeldus

| (278) | Valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei kasutanud uurimisperioodil seda meedet ning seega tegi komisjon järelduse, et seda ei pea tasakaalustama. |
| --- | --- |

(278)

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei kasutanud uurimisperioodil seda meedet ning seega tegi komisjon järelduse, et seda ei pea tasakaalustama.

3.6.   Provintsi tasandil maksuvabastused, mida võimaldab Cordoba provints

Provintsi tasandil maksuvabastused, mida võimaldab Cordoba provints

3.6.1.   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (279) | Kaebuse esitaja väitis, et Cordoba provints sätestas biodiislikütuse tootmisharule provintsi tasandil maksuvabastused 2007. aastal vastu võetud provintsi seaduse 9397 (106) alusel. Seaduses sätestatakse, et projektid, mille on heaks kiitnud jõustamisasutus biokütuste tootmiseks, arendamiseks ja jätkusuutlikuks kasutamiseks, vabastatakse 15 aastaks maksude maksmisest. |
| --- | --- |

(279)

Kaebuse esitaja väitis, et Cordoba provints sätestas biodiislikütuse tootmisharule provintsi tasandil maksuvabastused 2007. aastal vastu võetud provintsi seaduse 9397 (106) alusel. Seaduses sätestatakse, et projektid, mille on heaks kiitnud jõustamisasutus biokütuste tootmiseks, arendamiseks ja jätkusuutlikuks kasutamiseks, vabastatakse 15 aastaks maksude maksmisest.

106

3.6.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (280) | Uurimisel leiti, et Cordoba provintsis asuvatele biokütuse tootjatele pakutakse maksuvabastusi. Provintsi seaduse 9397 5. ja 6. jaos sätestatakse provintsi tasandil maksudest vabastused projektide jaoks, mis hõlmavad biokütuste tootmist, arendamist ja säästvat kasutamist. Komisjon ei leidnud mingeid tõendeid ning ka huvitatud isikud ei väitnud, et provintsi seadusega 9397 eelkõige biodiislikütuse tootmisharule pakutavad maksusoodustused on osa laiemast maksusoodustuste kavast, mis on Cordoba provintsis laialdaselt kättesaadav. |
| --- | --- |

(280)

Uurimisel leiti, et Cordoba provintsis asuvatele biokütuse tootjatele pakutakse maksuvabastusi. Provintsi seaduse 9397 5. ja 6. jaos sätestatakse provintsi tasandil maksudest vabastused projektide jaoks, mis hõlmavad biokütuste tootmist, arendamist ja säästvat kasutamist. Komisjon ei leidnud mingeid tõendeid ning ka huvitatud isikud ei väitnud, et provintsi seadusega 9397 eelkõige biodiislikütuse tootmisharule pakutavad maksusoodustused on osa laiemast maksusoodustuste kavast, mis on Cordoba provintsis laialdaselt kättesaadav.

3.6.3.   Järeldus

Järeldus

| (281) | Cordoba provintsis asuvad biodiislikütust tootvad äriühingud saavad 15 aasta jooksul kasu maksuvabastustest, mis on seotud tulumaksu, tempelmaksu, kinnisvaramaksu, haridussüsteemi rahastamise fondi maksu ja taristutööde rahastamise fondi maksuga. Nende maksuvabastuste eesmärk on tagada kasu omamaistele äriühingutele, mis toodavad biodiislikütust, nagu on sätestatud provintsi seaduses 9397. Ehkki üks valimisse kaasatud eksportiv tootja asus Cordoba provintsis, ei tootnud ta selles provintsis biodiislikütust. Teised valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei asunud selles provintsis. Komisjon tegi seega järelduse, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei kasutanud uurimisperioodi jooksul seda maksuvabastust. |
| --- | --- |

(281)

Cordoba provintsis asuvad biodiislikütust tootvad äriühingud saavad 15 aasta jooksul kasu maksuvabastustest, mis on seotud tulumaksu, tempelmaksu, kinnisvaramaksu, haridussüsteemi rahastamise fondi maksu ja taristutööde rahastamise fondi maksuga. Nende maksuvabastuste eesmärk on tagada kasu omamaistele äriühingutele, mis toodavad biodiislikütust, nagu on sätestatud provintsi seaduses 9397. Ehkki üks valimisse kaasatud eksportiv tootja asus Cordoba provintsis, ei tootnud ta selles provintsis biodiislikütust. Teised valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei asunud selles provintsis. Komisjon tegi seega järelduse, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei kasutanud uurimisperioodi jooksul seda maksuvabastust.

3.7.   Provintsi tasandil maksuvabastused, mida võimaldab Buenos Airese provints

Provintsi tasandil maksuvabastused, mida võimaldab Buenos Airese provints

3.7.1.   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (282) | Kaebuse esitaja väitis, et Buenos Airese provints kehtestas provintsi seaduse 13.719, mis on seotud 2006. aasta biokütuste seadusega, et vabastada toetusesaajad maksude maksmisest, kui nad on 2006. aasta seaduse alusel kvalifitseeritud ja registreeritud kui biodiislikütuse tootjad. |
| --- | --- |

(282)

Kaebuse esitaja väitis, et Buenos Airese provints kehtestas provintsi seaduse 13.719, mis on seotud 2006. aasta biokütuste seadusega, et vabastada toetusesaajad maksude maksmisest, kui nad on 2006. aasta seaduse alusel kvalifitseeritud ja registreeritud kui biodiislikütuse tootjad.

3.7.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (283) | Uurimisel leiti, et Buenos Airese provintsis asuvatele biokütuse tootjatele pakutakse maksuvabastusi. Samas ei asunud ükski valimisse kaasatud biodiislikütuse eksportiv tootja selles provintsis. |
| --- | --- |

(283)

Uurimisel leiti, et Buenos Airese provintsis asuvatele biokütuse tootjatele pakutakse maksuvabastusi. Samas ei asunud ükski valimisse kaasatud biodiislikütuse eksportiv tootja selles provintsis.

3.7.3.   Järeldus

Järeldus

| (284) | Komisjon leidis, et ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodi jooksul kasu provintsi seaduses 13.719 sätestatud maksuvabastustest. |
| --- | --- |

(284)

Komisjon leidis, et ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodi jooksul kasu provintsi seaduses 13.719 sätestatud maksuvabastustest.

3.8.   Santiago del Estero provintsi edendamise ja tööstusarengu kava (PSPID) – provintsi seadus nr 6.750

Santiago del Estero provintsi edendamise ja tööstusarengu kava (PSPID) – provintsi seadus nr 6.750

3.8.1.   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (285) | Kaebuse esitaja väitis, et Santiago del Estero provintsis asuvad tööstused võisid saada kasu eri maksueelistest ja -vabastustest 2005. aastal vastu võetud provintsi seaduse 6.750 raames. |
| --- | --- |

(285)

Kaebuse esitaja väitis, et Santiago del Estero provintsis asuvad tööstused võisid saada kasu eri maksueelistest ja -vabastustest 2005. aastal vastu võetud provintsi seaduse 6.750 raames.

3.8.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (286) | Ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei asunud selles provintsis. |
| --- | --- |

(286)

Ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei asunud selles provintsis.

3.8.3.   Järeldus

Järeldus

| (287) | Komisjon leidis, et ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei saanud kasu provintsi seaduses 6.750 sätestatud meetmetest. |
| --- | --- |

(287)

Komisjon leidis, et ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei saanud kasu provintsi seaduses 6.750 sätestatud meetmetest.

3.9.   Louis Dreyfus Argentina ja General Lagose kohaliku omavalitsusüksuse vaheline kohalike maksude kokkulepe

Louis Dreyfus Argentina ja General Lagose kohaliku omavalitsusüksuse vaheline kohalike maksude kokkulepe

3.9.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (288) | Kaebuse esitaja väitis, et eksportiva tootja Louis Dreyfus Argentina ja General Lagose kohaliku omavalitsusüksuse vahel kehtib kohalike maksude kokkulepe. Kokkulepe avaldati kui kohaliku omavalitsusüksuse korraldus 26/2016 (107). Selles kokkuleppes sätestatakse, et Louis Dreyfus Argentina maksab General Lagose kohalikule omavalitsusüksusele iga kuu kindla summa selle asemel, et maksta oma brutotulust protsentuaalset (0,5 %) maksu. |
| --- | --- |

(288)

Kaebuse esitaja väitis, et eksportiva tootja Louis Dreyfus Argentina ja General Lagose kohaliku omavalitsusüksuse vahel kehtib kohalike maksude kokkulepe. Kokkulepe avaldati kui kohaliku omavalitsusüksuse korraldus 26/2016 (107). Selles kokkuleppes sätestatakse, et Louis Dreyfus Argentina maksab General Lagose kohalikule omavalitsusüksusele iga kuu kindla summa selle asemel, et maksta oma brutotulust protsentuaalset (0,5 %) maksu.

107

3.9.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (289) | Uurimisel leiti, et kokkulepe oli uurimisperioodil endiselt jõus (108). General Lagose kohaliku omavalitsusüksuse esindajatega peetud arutelul leidis komisjon, et kokkulepe kehtib kuni 2020. aastani. |
| --- | --- |

(289)

Uurimisel leiti, et kokkulepe oli uurimisperioodil endiselt jõus (108). General Lagose kohaliku omavalitsusüksuse esindajatega peetud arutelul leidis komisjon, et kokkulepe kehtib kuni 2020. aastani.

108

| (290) | LDC kontrollimise ajal Buenos Aireses kontrollis komisjon LDC poolt kohalike maksude tasumist ning sellise maksu hinnangut, mis oleks tulnud tasuda, kui kokkulepe ei oleks kehtinud. Komisjon leidis, et summa, mille LDC maksis kohalikule omavalitsusele 2017. aasta eest, oli suurem kui summa, mida LDC oleks maksnud tavapärase maksuõiguse alusel. |
| --- | --- |

(290)

LDC kontrollimise ajal Buenos Aireses kontrollis komisjon LDC poolt kohalike maksude tasumist ning sellise maksu hinnangut, mis oleks tulnud tasuda, kui kokkulepe ei oleks kehtinud. Komisjon leidis, et summa, mille LDC maksis kohalikule omavalitsusele 2017. aasta eest, oli suurem kui summa, mida LDC oleks maksnud tavapärase maksuõiguse alusel.

3.9.3.   Järeldus

Järeldus

| (291) | Seega leidis komisjon, et LDC ei saanud uurimisperioodil sellest meetmest kasu. |
| --- | --- |

(291)

Seega leidis komisjon, et LDC ei saanud uurimisperioodil sellest meetmest kasu.

3.10.   Protsentuaalne maksumäära alandamine dokumendi Pacto Fiscal alusel (dekreet 14/1994)

Protsentuaalne maksumäära alandamine dokumendi Pacto Fiscal alusel (dekreet 14/1994)

3.10.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (292) | Kaebuse esitaja väidab, et Pacto Fiscal, mis on avaldatud dekreediga 14/1994, näeb ette maksuvabastuse. Pacto Fiscal ehk föderaalne tööhõive, tootmise ja kasvu pakt, mis on sõlmitud föderaalse riigi ja provintside vahel, oli provintside ja riigi valitsuse vahel sõlmitud kokkulepe, millega kehtestati teatavad põhimõtted provintside maksupoliitika jaoks. |
| --- | --- |

(292)

Kaebuse esitaja väidab, et Pacto Fiscal, mis on avaldatud dekreediga 14/1994, näeb ette maksuvabastuse. Pacto Fiscal ehk föderaalne tööhõive, tootmise ja kasvu pakt, mis on sõlmitud föderaalse riigi ja provintside vahel, oli provintside ja riigi valitsuse vahel sõlmitud kokkulepe, millega kehtestati teatavad põhimõtted provintside maksupoliitika jaoks.

3.10.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (293) | Pacto Fiscal on raamleping, mis nõuab seda, et provintsi seadusega rakendatakse selle põhimõtted. Komisjon on seega leidnud, et Pacto Fiscal kui selline on juba arutatud provintsi tasandil maksukavadega juba kasutusele võetud. |
| --- | --- |

(293)

Pacto Fiscal on raamleping, mis nõuab seda, et provintsi seadusega rakendatakse selle põhimõtted. Komisjon on seega leidnud, et Pacto Fiscal kui selline on juba arutatud provintsi tasandil maksukavadega juba kasutusele võetud.

3.10.3.   Järeldus

Järeldus

| (294) | Komisjon ei ole seega tuvastanud eraldi kasu selle meetme alusel. Samas nagu muud meetmed, millega kehtestatakse maksusoodustus omamaisele biodiislikütuse tootmisharule, on see meede oluline kui üks meetmetest, mille Argentina valitsus on kavandanud selle tootmisharu toetamiseks. |
| --- | --- |

(294)

Komisjon ei ole seega tuvastanud eraldi kasu selle meetme alusel. Samas nagu muud meetmed, millega kehtestatakse maksusoodustus omamaisele biodiislikütuse tootmisharule, on see meede oluline kui üks meetmetest, mille Argentina valitsus on kavandanud selle tootmisharu toetamiseks.

3.11.   Kinnisvaramaksu vabastus Santa Fe tööstusseaduse alusel: kinnisvaramaksu tasumisest vabastus tööstuse edendamist käsitleva provintsi seaduse nr 8.478/1979 (artikkel 4) alusel; provintsi tasandil maksuvabastused, mida võimaldab Santa Fe provints; Santa Fe tempelmaksu vabastuse artikkel 183.29 ja Santa Fe eksportmüügi käibemaksuvabastuse artikkel 127

Kinnisvaramaksu vabastus Santa Fe tööstusseaduse alusel: kinnisvaramaksu tasumisest vabastus tööstuse edendamist käsitleva provintsi seaduse nr 8.478/1979 (artikkel 4) alusel; provintsi tasandil maksuvabastused, mida võimaldab Santa Fe provints; Santa Fe tempelmaksu vabastuse artikkel 183.29 ja Santa Fe eksportmüügi käibemaksuvabastuse artikkel 127

3.11.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (295) | Kaebuse esitaja väitis, et Santa Fe provints sätestas mitmed maksuvabastused kodumaise biodiislikütuse tootmisharule provintsi seaduse 8.478 artiklitega 183.29 ja 127 ning Santa Fe provintsi seadusega 12.692 (109). |
| --- | --- |

(295)

Kaebuse esitaja väitis, et Santa Fe provints sätestas mitmed maksuvabastused kodumaise biodiislikütuse tootmisharule provintsi seaduse 8.478 artiklitega 183.29 ja 127 ning Santa Fe provintsi seadusega 12.692 (109).

109

3.11.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (296) | Uurimisel leiti, et seadusele 8.478 ning artiklitele 183.29 ja 127 oli järgnenud provintsi seadus 12.692 või need olid muul viisil sellega asendatud. Provintsi seadusega 12.692 sätestatakse provintsi tasandil maksudest vabastused omamaiste äriühingute jaoks, kes tegelevad taastuvenergiaga seotud toodete uurimise, arendamise, loomise, tootmise ja kasutamisega ning eelkõige biodiislikütuse tootmisega. Biokütuse tootmist on konkreetselt nimetatud provintsi seaduses 12.692 artikli 5 punkti d alusel. Komisjon ei leidnud mingeid tõendeid ning ka huvitatud isikud ei väitnud, et selle meetmega konkreetsele tootmisharude kategooriale, sealhulgas biodiislikütuse tootmisharule pakutavad maksusoodustused on osa laiemast maksusoodustuste programmist, mis on Santa Fe provintsis laialdaselt kättesaadav. |
| --- | --- |

(296)

Uurimisel leiti, et seadusele 8.478 ning artiklitele 183.29 ja 127 oli järgnenud provintsi seadus 12.692 või need olid muul viisil sellega asendatud. Provintsi seadusega 12.692 sätestatakse provintsi tasandil maksudest vabastused omamaiste äriühingute jaoks, kes tegelevad taastuvenergiaga seotud toodete uurimise, arendamise, loomise, tootmise ja kasutamisega ning eelkõige biodiislikütuse tootmisega. Biokütuse tootmist on konkreetselt nimetatud provintsi seaduses 12.692 artikli 5 punkti d alusel. Komisjon ei leidnud mingeid tõendeid ning ka huvitatud isikud ei väitnud, et selle meetmega konkreetsele tootmisharude kategooriale, sealhulgas biodiislikütuse tootmisharule pakutavad maksusoodustused on osa laiemast maksusoodustuste programmist, mis on Santa Fe provintsis laialdaselt kättesaadav.

3.11.3.   Järeldus

Järeldus

| (297) | Santa Fe provintsis asuvad biodiislikütust tootvad äriühingud saavad 15 aasta jooksul kasu maksuvabastustest, mis on seotud tulumaksu, tempelmaksu, kinnisvaramaksu ja sõidukimaksuga. See maksuvabastus puudutab omamaiseid äriühinguid, kes toodavad biodiislikütust, nagu on sätestatud provintsi seaduses 12.692. Maksuvabastus on seega subsiidium, mis tuleneb Argentina valitsuse loobutud tulust ja on de jure omane teatavatele tootmisharudele, sealhulgas omamaisele biodiislikütuse tootmisharule. See on seega tasakaalustavast subsiidiumist saadud kasu. |
| --- | --- |

(297)

Santa Fe provintsis asuvad biodiislikütust tootvad äriühingud saavad 15 aasta jooksul kasu maksuvabastustest, mis on seotud tulumaksu, tempelmaksu, kinnisvaramaksu ja sõidukimaksuga. See maksuvabastus puudutab omamaiseid äriühinguid, kes toodavad biodiislikütust, nagu on sätestatud provintsi seaduses 12.692. Maksuvabastus on seega subsiidium, mis tuleneb Argentina valitsuse loobutud tulust ja on de jure omane teatavatele tootmisharudele, sealhulgas omamaisele biodiislikütuse tootmisharule. See on seega tasakaalustavast subsiidiumist saadud kasu.

de jure

3.11.4.   Subsiidiumisumma arvutamine

Subsiidiumisumma arvutamine

| (298) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saaja uurimisperioodil sai. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud uurimisperioodi jooksul valimisse kaasatud eksportivate tootjate poolt tegelikult tasutud maksu kogusumma. |
| --- | --- |

(298)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saaja uurimisperioodil sai. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud uurimisperioodi jooksul valimisse kaasatud eksportivate tootjate poolt tegelikult tasutud maksu kogusumma.

| (299) | Pärast teabedokumendi ja sellele lisatud arvutuste avalikustamist valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ning lõplike järelduste avalikustamist väitis kaks äriühingut, et jaotusbaas peaks olema erinev (võrreldes sojapõhiste toodete kogukäibega või kogu Santa Fe provintsis toimuva tööstusliku tegevuse käibega). Kuna äriühingud said maksuvabastuse üksnes tulenevalt oma biodiislikütuse toodangust, käsitas komisjon seda vabastust biodiislikütuse tootmise suhtes konkreetsena ning tegi seega järelduse, et seda vabastust tuleks kohaldada üksnes biodiislikütuse käibe ning mitte äriühingu kogukäibe suhtes. Seepärast lükati see väide tagasi.

  Tabel 4


  Provintsi tulu, millest on loobutud Santa Fe provintsi seaduste alusel







  Äriühing/kontsern | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| LDC Argentina SA | 0,06 % |
| Renova kontsern | 2,15 % |
| T6 kontsern | 0,28 % |

(299)

Pärast teabedokumendi ja sellele lisatud arvutuste avalikustamist valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ning lõplike järelduste avalikustamist väitis kaks äriühingut, et jaotusbaas peaks olema erinev (võrreldes sojapõhiste toodete kogukäibega või kogu Santa Fe provintsis toimuva tööstusliku tegevuse käibega). Kuna äriühingud said maksuvabastuse üksnes tulenevalt oma biodiislikütuse toodangust, käsitas komisjon seda vabastust biodiislikütuse tootmise suhtes konkreetsena ning tegi seega järelduse, et seda vabastust tuleks kohaldada üksnes biodiislikütuse käibe ning mitte äriühingu kogukäibe suhtes. Seepärast lükati see väide tagasi.

Tabel 4

Tabel 4

Provintsi tulu, millest on loobutud Santa Fe provintsi seaduste alusel

Provintsi tulu, millest on loobutud Santa Fe provintsi seaduste alusel

Äriühing/kontsern

Subsiidiumimäär

LDC Argentina SA

0,06 %

Renova kontsern

2,15 %

T6 kontsern

0,28 %

3.12.   Järeldus subsideerimise kohta

Järeldus subsideerimise kohta

| (300) | Komisjon arvutas kooskõlas alusmääruse sätetega tasakaalustatavate subsiidiumide summad valimisse kaasatud eksportivate tootjate kohta, uurides iga subsiidiumi või subsiidiumide kava, ning liitis kõnealused summad, et arvutada iga eksportiva tootja subsiidiumide kogusumma uurimisperioodil. Subsiidiumide kogusumma arvutamiseks arvutas komisjon kõigepealt subsideerimise osakaalu, milleks oli subsiidiumisumma protsendimäär äriühingu kogukäibest. Seejärel kasutati seda protsendimäära vaatlusaluse toote uurimisperioodi jooksul liitu eksportimiseks eraldatud subsiidiumi arvutamiseks. Pärast seda arvutati subsiidiumi summa uurimisperioodi jooksul liitu eksporditud vaatlusaluse toote tonni kohta ning alljärgnevad marginaalid arvutati protsendimäärana sama ekspordi CIF-väärtusest tonni kohta. |
| --- | --- |

(300)

Komisjon arvutas kooskõlas alusmääruse sätetega tasakaalustatavate subsiidiumide summad valimisse kaasatud eksportivate tootjate kohta, uurides iga subsiidiumi või subsiidiumide kava, ning liitis kõnealused summad, et arvutada iga eksportiva tootja subsiidiumide kogusumma uurimisperioodil. Subsiidiumide kogusumma arvutamiseks arvutas komisjon kõigepealt subsideerimise osakaalu, milleks oli subsiidiumisumma protsendimäär äriühingu kogukäibest. Seejärel kasutati seda protsendimäära vaatlusaluse toote uurimisperioodi jooksul liitu eksportimiseks eraldatud subsiidiumi arvutamiseks. Pärast seda arvutati subsiidiumi summa uurimisperioodi jooksul liitu eksporditud vaatlusaluse toote tonni kohta ning alljärgnevad marginaalid arvutati protsendimäärana sama ekspordi CIF-väärtusest tonni kohta.

| (301) | Vastavalt alusmääruse artikli 15 lõikele 3 arvutati valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumide kogusumma valimis sisalduvate koostööd tegevate eksportivate tootjate tasakaalustavate subsiidiumide kaalutud keskmisena, välja arvatud tähtsusetud summad ning subsiidiumid, millele kohaldatakse alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid. |
| --- | --- |

(301)

Vastavalt alusmääruse artikli 15 lõikele 3 arvutati valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumide kogusumma valimis sisalduvate koostööd tegevate eksportivate tootjate tasakaalustavate subsiidiumide kaalutud keskmisena, välja arvatud tähtsusetud summad ning subsiidiumid, millele kohaldatakse alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid.

| (302) | Komisjon arvestas siiski järeldusi, mis olid seotud Argentina valitsuse toetusega biodiislikütuse tootmisharule, ehkki pidi subsideerimise olemasolu kindlaksmääramisel osaliselt toetuma kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(302)

Komisjon arvestas siiski järeldusi, mis olid seotud Argentina valitsuse toetusega biodiislikütuse tootmisharule, ehkki pidi subsideerimise olemasolu kindlaksmääramisel osaliselt toetuma kättesaadavatele faktidele.

| (303) | Komisjon leidis tõepoolest, et kättesaadavad faktid, mida nende juhtumite puhul kasutati, ei mõjutanud oluliselt teavet, mis oli vajalik subsideerimise summa õiglaseks arvutamiseks, sest komisjon kasutas impordiandmeid, mida valimisse kaasatud eksportivad tootjad esitasid. Eksportijaid, kellel ei palutud uurimisel koostööd teha, ei kahjusta selle lähenemisviisi kasutamine (110). |
| --- | --- |

(303)

Komisjon leidis tõepoolest, et kättesaadavad faktid, mida nende juhtumite puhul kasutati, ei mõjutanud oluliselt teavet, mis oli vajalik subsideerimise summa õiglaseks arvutamiseks, sest komisjon kasutas impordiandmeid, mida valimisse kaasatud eksportivad tootjad esitasid. Eksportijaid, kellel ei palutud uurimisel koostööd teha, ei kahjusta selle lähenemisviisi kasutamine (110).

110

| (304) | Arvestades Argentina eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust, seati kõigi muude äriühingute puhul summa valimisse kaasatud äriühingute puhul määratud suurima summa tasemele. Kõigi muude äriühingute puhul kehtivat summat kohaldatakse ka nende äriühingute suhtes, kes ei teinud uurimises koostööd. |
| --- | --- |

(304)

Arvestades Argentina eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust, seati kõigi muude äriühingute puhul summa valimisse kaasatud äriühingute puhul määratud suurima summa tasemele. Kõigi muude äriühingute puhul kehtivat summat kohaldatakse ka nende äriühingute suhtes, kes ei teinud uurimises koostööd.

| (305) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid kõik eksportivad tootjad, et komisjon peaks arvutama subsiidiumisummad, võttes arvesse biodiisli ekspordimaksu kui sojaubade ekspordimaksust saadud kasu tasaarveldust. Komisjon lükkas selle tagasi, kuna puuduvad tõendid, et Argentina valitsus kehtestas biodiislile ekspordimaksu, et „tasakaalustada“ tegelikust maksumusest väiksema tasu eest saadud sojaubadest tekkinud kasu. |
| --- | --- |

(305)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid kõik eksportivad tootjad, et komisjon peaks arvutama subsiidiumisummad, võttes arvesse biodiisli ekspordimaksu kui sojaubade ekspordimaksust saadud kasu tasaarveldust. Komisjon lükkas selle tagasi, kuna puuduvad tõendid, et Argentina valitsus kehtestas biodiislile ekspordimaksu, et „tasakaalustada“ tegelikust maksumusest väiksema tasu eest saadud sojaubadest tekkinud kasu.

| (306) | Samad eksportivad äriühingud taotlesid ka dumpinguvastaste tollimaksude kohandamist. Komisjon leidis, et kõnealuse kohanduse tegemiseks puudub õiguslik alus, kuna ei evita tõendeid, et dumpinguvastased tollimaksud võivad eksportivatele tootjatele antud subsiidiume tasakaalustada. See väide lükati igal juhul tagasi, sest eksportivad tootjad ei olnud uurimisperioodi jooksul dumpinguvastast tollimaksu tegelikult maksnud.

  Tabel 5


  Tasakaalustavate subsiidiumide summa







  Äriühing/kontsern | Tasakaalustatavate subsiidiumide summa |
| --- | --- | --- |
| LDC Argentina SA | 26,2 % |
| Renova kontsern | 27,2 % |
| T6 kontsern | 33,4 % |
| Muud koostööd teinud äriühingud | 28,2 % |
| Kõik teised äriühingud | 33,4 % |

(306)

Samad eksportivad äriühingud taotlesid ka dumpinguvastaste tollimaksude kohandamist. Komisjon leidis, et kõnealuse kohanduse tegemiseks puudub õiguslik alus, kuna ei evita tõendeid, et dumpinguvastased tollimaksud võivad eksportivatele tootjatele antud subsiidiume tasakaalustada. See väide lükati igal juhul tagasi, sest eksportivad tootjad ei olnud uurimisperioodi jooksul dumpinguvastast tollimaksu tegelikult maksnud.

Tabel 5

Tabel 5

Tasakaalustavate subsiidiumide summa

Tasakaalustavate subsiidiumide summa

Äriühing/kontsern

Tasakaalustatavate subsiidiumide summa

LDC Argentina SA

26,2 %

Renova kontsern

27,2 %

T6 kontsern

33,4 %

Muud koostööd teinud äriühingud

28,2 %

Kõik teised äriühingud

33,4 %

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu biodiislikütuse toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu biodiislikütuse toodangu määratlus

| (307) | Uurimisperioodil tootsid samasugust toodet liidus 54 tootjat, kes olid EBB liikmed, ning veel 196 teadaolevat mitteliikmest tootjat. Kõik need tootjad moodustavad seega liidu tootmisharu alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(307)

Uurimisperioodil tootsid samasugust toodet liidus 54 tootjat, kes olid EBB liikmed, ning veel 196 teadaolevat mitteliikmest tootjat. Kõik need tootjad moodustavad seega liidu tootmisharu alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

| (308) | Nagu on märgitud põhjenduses 19, kaasas komisjon esialgu valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 19 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(308)

Nagu on märgitud põhjenduses 19, kaasas komisjon esialgu valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 19 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

| (309) | Nagu märgitud põhjenduses 20, sai komisjon mitu märkust esialgse valimi kohta. Esialgsesse valimisse kuulusid kolm välja pakutud liidu tootjat: Bioagra-Oil SA (Poola), Masol Iberia Biofuel, S.L.U. (Hispaania) ja Saipol (Prantsusmaa). |
| --- | --- |

(309)

Nagu märgitud põhjenduses 20, sai komisjon mitu märkust esialgse valimi kohta. Esialgsesse valimisse kuulusid kolm välja pakutud liidu tootjat: Bioagra-Oil SA (Poola), Masol Iberia Biofuel, S.L.U. (Hispaania) ja Saipol (Prantsusmaa).

| (310) | CARBIO märkis, et kõik kolm väljapakutud liidu tootjat on valimisse kaasamiseks sobimatud. CARBIO kinnitas muu hulgas, et Saipol kasutab peamiselt üksnes Prantsusmaalt saadud rapsiseemet, samal ajal kui maksimaalseks tõhususeks peaks äriühing eri liiki lähteaineid segama. |
| --- | --- |

(310)

CARBIO märkis, et kõik kolm väljapakutud liidu tootjat on valimisse kaasamiseks sobimatud. CARBIO kinnitas muu hulgas, et Saipol kasutab peamiselt üksnes Prantsusmaalt saadud rapsiseemet, samal ajal kui maksimaalseks tõhususeks peaks äriühing eri liiki lähteaineid segama.

| (311) | CARBIO märkis lisaks, et Masol kasutab peamiselt siirdehinnaga palmiõli, mida ta saab oma Indoneesia emaettevõtjalt. |
| --- | --- |

(311)

CARBIO märkis lisaks, et Masol kasutab peamiselt siirdehinnaga palmiõli, mida ta saab oma Indoneesia emaettevõtjalt.

| (312) | Mis puutub Bioagra-Oili, siis viitas CARBIO piiratud toorainevalikule, mis sellel äriühingul on, tingituna konkreetsest riiklikust taastuvenergia direktiivi rakendamisest Poolas. |
| --- | --- |

(312)

Mis puutub Bioagra-Oili, siis viitas CARBIO piiratud toorainevalikule, mis sellel äriühingul on, tingituna konkreetsest riiklikust taastuvenergia direktiivi rakendamisest Poolas.

| (313) | CARBIO väitis ka, et ADM Hamburg AG või Verbio on liidu tootjate valimi puhul tüüpilised äriühingud. CARBIO märkis lisaks seoses Verbioga, et see äriühing on puhas biodiislikütuse tootja (ilma vertikaalselt lõimitud purustamisvaldkonnata) ning et see äriühing asub Saksamaa-Poola piiril, teenindab laiemat Ida-Euroopa turgu, sealhulgas osa Poola turust, kus ei kohaldata eespool nimetatud õigusakte. |
| --- | --- |

(313)

CARBIO väitis ka, et ADM Hamburg AG või Verbio on liidu tootjate valimi puhul tüüpilised äriühingud. CARBIO märkis lisaks seoses Verbioga, et see äriühing on puhas biodiislikütuse tootja (ilma vertikaalselt lõimitud purustamisvaldkonnata) ning et see äriühing asub Saksamaa-Poola piiril, teenindab laiemat Ida-Euroopa turgu, sealhulgas osa Poola turust, kus ei kohaldata eespool nimetatud õigusakte.

| (314) | Kaebuse esitaja selgitas, et ei Saipol ega Masol ei kasuta üksnes üht liiki lähteainet. Uurimine kinnitas, et mõlemad äriühingud – nii Saipol kui ka Masol – kasutavad tõepoolest oma tootmises rohkem kui üht lähteainet. |
| --- | --- |

(314)

Kaebuse esitaja selgitas, et ei Saipol ega Masol ei kasuta üksnes üht liiki lähteainet. Uurimine kinnitas, et mõlemad äriühingud – nii Saipol kui ka Masol – kasutavad tõepoolest oma tootmises rohkem kui üht lähteainet.

| (315) | Saadud märkuste alusel otsustas komisjon jätta Saipoli ja Masol Iberia Biofueli valimisse. Tingituna asjaolust, et komisjon ei saanud vastuväiteid põhjenduses 312 esitatud väite kohta, et Bioagra Oilil on piiratud valik tooraineid, otsustas komisjon asendada selle äriühingu liidu tootjate valimis äriühinguga Verbio Vereinigte BioEnergie AG (Saksamaa). |
| --- | --- |

(315)

Saadud märkuste alusel otsustas komisjon jätta Saipoli ja Masol Iberia Biofueli valimisse. Tingituna asjaolust, et komisjon ei saanud vastuväiteid põhjenduses 312 esitatud väite kohta, et Bioagra Oilil on piiratud valik tooraineid, otsustas komisjon asendada selle äriühingu liidu tootjate valimis äriühinguga Verbio Vereinigte BioEnergie AG (Saksamaa).

| (316) | Komisjon tegi kindlaks, et liidu biodiislikütuse kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 13 miljonit tonni.

  Tabel 6


  Liidu biodiislikütuse toodang (tonnides) | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutoodang | 11 353 223 | 11 789 896 | 11 958 862 | 13 071 053 |
| Indeks | 100 | 104 | 105 | 115 |
| Allikas: EBB. |

(316)

Komisjon tegi kindlaks, et liidu biodiislikütuse kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 13 miljonit tonni.

Tabel 6

Tabel 6

Liidu biodiislikütuse toodang (tonnides)

Liidu biodiislikütuse toodang (tonnides)

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Liidu kogutoodang

11 353 223

11 789 896

11 958 862

13 071 053

Indeks

Indeks

100

100

104

104

105

105

115

115

Allikas: EBB.

Allikas:

| (317) | Tabelis 6 esitatud liidu biodiislikütuse kogutoodangu näitajad põhinevad EBB-lt saadud andmetel. EBB kogub toodangu kohta andmeid, mida ta saab oma liikmetelt, kelle toodang moodustab ligikaudu 70 % biodiislikütuse tootmisest liidus. Mis puutub mitteliikmetest tootjatesse, kelle toodang moodustab ligikaudu 30 % biodiislikütuse toodangust liidus, siis ta kogub toodangu kohta teavet asjaomastelt riigi tootmisharu ühingutelt ja muudest avalikult kättesaadavatest allikatest. EBB kogutud andmete metoodikat ja õigsust kontrolliti alusmääruse artikli 26 kohaselt EBB valdustesse tehtud kontrollkäikude ajal. Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt nende andmete kohta märkusi. |
| --- | --- |

(317)

Tabelis 6 esitatud liidu biodiislikütuse kogutoodangu näitajad põhinevad EBB-lt saadud andmetel. EBB kogub toodangu kohta andmeid, mida ta saab oma liikmetelt, kelle toodang moodustab ligikaudu 70 % biodiislikütuse tootmisest liidus. Mis puutub mitteliikmetest tootjatesse, kelle toodang moodustab ligikaudu 30 % biodiislikütuse toodangust liidus, siis ta kogub toodangu kohta teavet asjaomastelt riigi tootmisharu ühingutelt ja muudest avalikult kättesaadavatest allikatest. EBB kogutud andmete metoodikat ja õigsust kontrolliti alusmääruse artikli 26 kohaselt EBB valdustesse tehtud kontrollkäikude ajal. Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt nende andmete kohta märkusi.

| (318) | Ajavahemikul 2014–2016 suurenes liidu biodiislikütuse kogutootmine järk-järgult 5 %. Uurimisperioodil võib täheldada märkimisväärsemat toodangu kasvu, kui tootmismaht suurenes veel kümme protsendipunkti. Liidu tootmine uurimisperioodil ei suurenenud samas tempos kui liidu tarbimine, tingituna Argentinast liitu suunduvast subsideeritud impordist, mis algas uurimisperioodi lõpus. |
| --- | --- |

(318)

Ajavahemikul 2014–2016 suurenes liidu biodiislikütuse kogutootmine järk-järgult 5 %. Uurimisperioodil võib täheldada märkimisväärsemat toodangu kasvu, kui tootmismaht suurenes veel kümme protsendipunkti. Liidu tootmine uurimisperioodil ei suurenenud samas tempos kui liidu tarbimine, tingituna Argentinast liitu suunduvast subsideeritud impordist, mis algas uurimisperioodi lõpus.

4.2.   Liidu biodiislikütuse tarbimine

Liidu biodiislikütuse tarbimine

| (319) | Komisjon tegi liidu biodiislikütuse tarbimise kindlaks EBB esitatud teabe ning impordi ja ekspordi statistika alusel. |
| --- | --- |

(319)

Komisjon tegi liidu biodiislikütuse tarbimise kindlaks EBB esitatud teabe ning impordi ja ekspordi statistika alusel.

| (320) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 7


  Liidu biodiislikütuse tarbimine (tonnides) | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 11 907 151 | 11 791 953 | 11 435 468 | 14 202 127 |
| Indeks | 100 | 99 | 96 | 119 |
| Allikas: EBB, ELi impordistatistika. |

(320)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Liidu biodiislikütuse tarbimine (tonnides)

Liidu biodiislikütuse tarbimine (tonnides)

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

11 907 151

11 791 953

11 435 468

14 202 127

Indeks

Indeks

100

100

99

99

96

96

119

119

Allikas: EBB, ELi impordistatistika.

Allikas:

| (321) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, liites biodiislikütuse impordi liitu liidu tootmisharu müügimahule liidu turul. Liidu biodiislikütuse tarbimine vähenes veidi ehk 4 % kuni 2016. aastani. See suurenes uurimisperioodil 19 % võrreldes 2014. aastaga. Biodiislikütuse tarbimine sõltub kahest peamisest tegurist: diislikütuse tarbimisest ja biodiislikütuse sisaldusest selles kütuses. |
| --- | --- |

(321)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, liites biodiislikütuse impordi liitu liidu tootmisharu müügimahule liidu turul. Liidu biodiislikütuse tarbimine vähenes veidi ehk 4 % kuni 2016. aastani. See suurenes uurimisperioodil 19 % võrreldes 2014. aastaga. Biodiislikütuse tarbimine sõltub kahest peamisest tegurist: diislikütuse tarbimisest ja biodiislikütuse sisaldusest selles kütuses.

| (322) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis CARBIO, et liidu biodiislikütuse tarbimise arvutamise metoodika on läbi vaadatud, ning arvas, et selle muudatuse põhjuseks olid liidu tootmisharu mitteusaldusväärsed andmed tootmise kohta. |
| --- | --- |

(322)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis CARBIO, et liidu biodiislikütuse tarbimise arvutamise metoodika on läbi vaadatud, ning arvas, et selle muudatuse põhjuseks olid liidu tootmisharu mitteusaldusväärsed andmed tootmise kohta.

| (323) | Komisjon muutis tarbimise arvutamise metoodikat, et vähendada arvutuse keerukust ja kaotada vajadus lisada sellesse arvutusse liidu ekspordi tase. Liidu tootmisharu tootmisandmed jäid samaks. Nagu on selgitatud põhjenduses 358, kontrollis komisjon EBB andmete kogumise metoodikat, sealhulgas tootmisandmeid, ning leidis, et see on usaldusväärne. |
| --- | --- |

(323)

Komisjon muutis tarbimise arvutamise metoodikat, et vähendada arvutuse keerukust ja kaotada vajadus lisada sellesse arvutusse liidu ekspordi tase. Liidu tootmisharu tootmisandmed jäid samaks. Nagu on selgitatud põhjenduses 358, kontrollis komisjon EBB andmete kogumise metoodikat, sealhulgas tootmisandmeid, ning leidis, et see on usaldusväärne.

| (324) | Võrreldes fossiilkütustega tekitab biodiislikütus vähem õhusaastet, nagu tahkeid osakesi, süsinikmonooksiidi, vääveldioksiidi, süsivesinikke ja õhutoksiine, aga võib tekitada rohkem lämmastikoksiidi. Lisaks tasakaalustavad biodiislikütuse tootmisel lähteainena kasutatavad taimed (soja, õlipalmid, rapsiseeme jne) tulevase CO2 heitkoguse, absorbeerides kasvades CO2. |
| --- | --- |

(324)

Võrreldes fossiilkütustega tekitab biodiislikütus vähem õhusaastet, nagu tahkeid osakesi, süsinikmonooksiidi, vääveldioksiidi, süsivesinikke ja õhutoksiine, aga võib tekitada rohkem lämmastikoksiidi. Lisaks tasakaalustavad biodiislikütuse tootmisel lähteainena kasutatavad taimed (soja, õlipalmid, rapsiseeme jne) tulevase CO2 heitkoguse, absorbeerides kasvades CO2.

2

2

| (325) | Püsivalt suurenev nõudlus ja liidu tootmine tulenevad liidu energiapoliitikast. Taastuvenergia direktiivis 2009/28/EÜ (111) on sätestatud, et „iga liikmesriik tagab, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal kõikides transpordiliikides on 2020. aastal vähemalt 10 % energia lõpptarbimisest transpordisektoris selles liikmesriigis“. |
| --- | --- |

(325)

Püsivalt suurenev nõudlus ja liidu tootmine tulenevad liidu energiapoliitikast. Taastuvenergia direktiivis 2009/28/EÜ (111) on sätestatud, et „iga liikmesriik tagab, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal kõikides transpordiliikides on 2020. aastal vähemalt 10 % energia lõpptarbimisest transpordisektoris selles liikmesriigis“.

111

iga liikmesriik tagab, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal kõikides transpordiliikides on 2020. aastal vähemalt 10 % energia lõpptarbimisest transpordisektoris selles liikmesriigis

| (326) | See poliitika tähendab, et liidu liikmesriigid peavad seadma eesmärgiks, et biokütused moodustavad 2020. aastaks 10 % kogu transpordikütuse müügist. Biokütuse sisalduse rakendamine, kehtivad tasemed ja arvutamise metoodika ei ole kõikides liidu liikmesriikides ühtsed, aga järk-järgult suureneva korraldusega tagatakse juba praegu ligikaudu 5–7 % biodiislikütuse sisaldus segatuna traditsioonilisse fossiildiislikütusesse. |
| --- | --- |

(326)

See poliitika tähendab, et liidu liikmesriigid peavad seadma eesmärgiks, et biokütused moodustavad 2020. aastaks 10 % kogu transpordikütuse müügist. Biokütuse sisalduse rakendamine, kehtivad tasemed ja arvutamise metoodika ei ole kõikides liidu liikmesriikides ühtsed, aga järk-järgult suureneva korraldusega tagatakse juba praegu ligikaudu 5–7 % biodiislikütuse sisaldus segatuna traditsioonilisse fossiildiislikütusesse.

| (327) | Asjaolu, et traditsioonilisse fossiildiislikütusesse segatakse rohkem biodiislikütust, on oluline element liidu biodiislikütuse turu suundumuste analüüsil. Biodiislikütuse tootmiskulu ja hinnad on üldiselt suuremad kui fossiilse diislikütuse tootmiskulu ja hind. See tuleneb see üksnes taastuvenergia direktiivist 2009/28/EÜ, et kütusetootjad (rafineerimistehased) ostavad biodiislikütust, et segada seda fossiilse kütusega. |
| --- | --- |

(327)

Asjaolu, et traditsioonilisse fossiildiislikütusesse segatakse rohkem biodiislikütust, on oluline element liidu biodiislikütuse turu suundumuste analüüsil. Biodiislikütuse tootmiskulu ja hinnad on üldiselt suuremad kui fossiilse diislikütuse tootmiskulu ja hind. See tuleneb see üksnes taastuvenergia direktiivist 2009/28/EÜ, et kütusetootjad (rafineerimistehased) ostavad biodiislikütust, et segada seda fossiilse kütusega.

| (328) | Biodiislikütuse tarbimine on otse seotud liikmesriikides kehtivate korraldustega segada fossiilkütustesse teataval määral biodiislikütust. Biodiislikütuse tarbimine peaks hakkama suurenema, juhul ja siis, kui rohkem liikmesriike saavutab eesmärgid, mis tuleb taastuvenergia direktiivi 2009/28/EÜ kohaselt 2020. aastaks ellu viia. Muud tegurid, näiteks diiselmootoreid kasutavate transpordivahendite kasutamise kasv, avaldavad samuti biodiislikütuse tarbimisele mõju. |
| --- | --- |

(328)

Biodiislikütuse tarbimine on otse seotud liikmesriikides kehtivate korraldustega segada fossiilkütustesse teataval määral biodiislikütust. Biodiislikütuse tarbimine peaks hakkama suurenema, juhul ja siis, kui rohkem liikmesriike saavutab eesmärgid, mis tuleb taastuvenergia direktiivi 2009/28/EÜ kohaselt 2020. aastaks ellu viia. Muud tegurid, näiteks diiselmootoreid kasutavate transpordivahendite kasutamise kasv, avaldavad samuti biodiislikütuse tarbimisele mõju.

4.3.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

4.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (329) | Komisjon tegi biodiislikütuse impordi mahu kindlaks liidu impordistatistika alusel, mis on saadud „Surveillance 2“ andmebaasist (112). Komisjon tegi impordi turuosa kindlaks tabelis 7 esitatud liidu biodiislikütuse tarbimise alusel. |
| --- | --- |

(329)

Komisjon tegi biodiislikütuse impordi mahu kindlaks liidu impordistatistika alusel, mis on saadud „Surveillance 2“ andmebaasist (112). Komisjon tegi impordi turuosa kindlaks tabelis 7 esitatud liidu biodiislikütuse tarbimise alusel.

112

| (330) | Asjaomasest riigist pärit biodiislikütuse import liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 8


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentinast pärit impordi maht (tonnides) | 0 | 31 340 | 0 | 394 005 |
| Turuosa | 0 % | 0,3 % | 0 % | 2,8 % |
| Allikas: ELi impordistatistika, mis põhineb süsteemi „Järelevalve 2“ andmebaasil, EBB. |

(330)

Asjaomasest riigist pärit biodiislikütuse import liitu muutus järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Argentinast pärit impordi maht (tonnides)

0

31 340

0

394 005

Turuosa

0 %

0,3 %

0 %

2,8 %

Allikas: ELi impordistatistika, mis põhineb süsteemi „Järelevalve 2“ andmebaasil, EBB.

Allikas:

| (331) | Tingituna dumpinguvastastest tollimaksudest, mis puudutavad muu hulgas Argentinast pärit importi ja on kehtestatud 26. novembril 2013 määrusega (EL) nr 1194/2013, (113) ei esinenud alates 2014. aastast kuni 2017. aasta augustini Argentinast liitu üldse importi või esines vähene import. 2015. aastal koosnes vähene import Argentinast neljast eraldi imporditehingust, millest teatati Hispaanias, ning seega ei pea komisjon neid esindavaks. |
| --- | --- |

(331)

Tingituna dumpinguvastastest tollimaksudest, mis puudutavad muu hulgas Argentinast pärit importi ja on kehtestatud 26. novembril 2013 määrusega (EL) nr 1194/2013, (113) ei esinenud alates 2014. aastast kuni 2017. aasta augustini Argentinast liitu üldse importi või esines vähene import. 2015. aastal koosnes vähene import Argentinast neljast eraldi imporditehingust, millest teatati Hispaanias, ning seega ei pea komisjon neid esindavaks.

113

| (332) | Ülalnimetatud dumpinguvastaseid tollimakse, mida kohaldatakse Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes, vähendati 18. septembri 2017. aasta määrusega (EL) 2017/1578 (114) ning selle tulemusena hakkas Argentinast pärit import kiiresti ja märkimisväärselt suurenema ja saavutas uurimisperioodil ligikaudu 2,8 % turuosa. |
| --- | --- |

(332)

Ülalnimetatud dumpinguvastaseid tollimakse, mida kohaldatakse Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes, vähendati 18. septembri 2017. aasta määrusega (EL) 2017/1578 (114) ning selle tulemusena hakkas Argentinast pärit import kiiresti ja märkimisväärselt suurenema ja saavutas uurimisperioodil ligikaudu 2,8 % turuosa.

114

| (333) | Biodiislikütuse import kuus liidust Argentinasse 2017. aasta teisel poolel arenes järgmiselt:

  Tabel 9


  Impordi maht (tonnides) kuus | 7/2017 | 8/2017 | 9/2017 | 10/2017 | 11/2017 | 12/2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentinast pärit impordi maht (tonnides) | 0 | 0 | 29 975 | 57 526 | 188 986 | 117 518 |
| Allikas: ELi impordistatistika, mis põhineb süsteemi „Järelevalve 2“ andmebaasil. |

(333)

Biodiislikütuse import kuus liidust Argentinasse 2017. aasta teisel poolel arenes järgmiselt:

Tabel 9

Tabel 9

Impordi maht (tonnides) kuus

Impordi maht (tonnides) kuus

7/2017

8/2017

9/2017

10/2017

11/2017

12/2017

Argentinast pärit impordi maht (tonnides)

0

0

29 975

57 526

188 986

117 518

Allikas: ELi impordistatistika, mis põhineb süsteemi „Järelevalve 2“ andmebaasil.

Allikas:

| (334) | Alates 2017. aasta jaanuarist kuni augustini puudus import Argentinast. Tabelis 9 esitatud kuine impordistatistika näitab biodiislikütuse impordi kiiret ja märkimisväärset kasvu pärast Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste tollimaksude alandamist. |
| --- | --- |

(334)

Alates 2017. aasta jaanuarist kuni augustini puudus import Argentinast. Tabelis 9 esitatud kuine impordistatistika näitab biodiislikütuse impordi kiiret ja märkimisväärset kasvu pärast Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste tollimaksude alandamist.

| (335) | Biodiislikütuse import kuus liidust Argentinasse uurimisperioodile järgneval perioodil ehk 2018. aasta esimese kaheksa kuu jooksul arenes järgmiselt:

  Tabel 10


  Impordi maht (tuhandetes tonnides) kuus














  2018 | Jaanuar | Veebruar | Märts | Aprill | Mai | Juuni | Juuli | August |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentinast pärit impordi maht (tuhandetes tonnides) | 173 | 161 | 131 | 30 | 119 | 161 | 141 | 177 |
| Allikas: ELi impordistatistika, mis põhineb süsteemi „Surveillance 2“ andmebaasil. |

(335)

Biodiislikütuse import kuus liidust Argentinasse uurimisperioodile järgneval perioodil ehk 2018. aasta esimese kaheksa kuu jooksul arenes järgmiselt:

Tabel 10

Tabel 10

Impordi maht (tuhandetes tonnides) kuus

Impordi maht (tuhandetes tonnides) kuus

2018

Jaanuar

Veebruar

Märts

Aprill

Mai

Juuni

Juuli

August

Argentinast pärit impordi maht (tuhandetes tonnides)

173

161

131

30

119

161

141

177

Allikas: ELi impordistatistika, mis põhineb süsteemi „Surveillance 2“ andmebaasil.

Allikas:

| (336) | Biodiislikütuse import Argentinast jätkus 2018. aastal. Eksporditud biodiislikütus saabub liidu turule suurte ühekordsete saadetistena, tavaliselt täislastis laevaga. Seepärast on kuise impordi analüüsimine vähem mõttekas. |
| --- | --- |

(336)

Biodiislikütuse import Argentinast jätkus 2018. aastal. Eksporditud biodiislikütus saabub liidu turule suurte ühekordsete saadetistena, tavaliselt täislastis laevaga. Seepärast on kuise impordi analüüsimine vähem mõttekas.

| (337) | Imporditase ei langenud 2018. aasta esimese kaheksa kuu jooksul. Vastupidi, Argentina hinnanguline import liitu, eeldades, et liidu tarbimine jäi samaks, moodustab 2018. aasta esimese kaheksa kuu jooksul 11,5 %. See näitab, et nii hinnanguline turuosa kui ka keskmine igakuine import suurenesid. |
| --- | --- |

(337)

Imporditase ei langenud 2018. aasta esimese kaheksa kuu jooksul. Vastupidi, Argentina hinnanguline import liitu, eeldades, et liidu tarbimine jäi samaks, moodustab 2018. aasta esimese kaheksa kuu jooksul 11,5 %. See näitab, et nii hinnanguline turuosa kui ka keskmine igakuine import suurenesid.

| (338) | Samuti on oluline märkida, et Argentinast pärit import ei vähenenud pärast impordi registreerimist alates 25. maist 2018. Tegelikult esines 2018. aasta augustis suuruselt teine impordimaht Argentinast kogu vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(338)

Samuti on oluline märkida, et Argentinast pärit import ei vähenenud pärast impordi registreerimist alates 25. maist 2018. Tegelikult esines 2018. aasta augustis suuruselt teine impordimaht Argentinast kogu vaatlusalusel perioodil.

4.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (339) | Nagu märgitud põhjenduses 334, algas import Argentinast liitu alles uurimisperioodi lõpus ning aastatel 2014–2016 ei esinenud importi või esines üksnes vähene import. Hindade muutumine vaatlusalusel perioodil oli 2015. aastal ja uurimisperioodil järgmine, nagu on näidatud tabelis 11.

  Tabel 11


  Impordihind | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood | jaanuar – august 2018. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentinast pärit impordi hinnad (eurodes tonni kohta) | — | 633 | — | 636 | 613 |
| Allikas: ELi impordistatistika, mis põhineb süsteemi „Surveillance 2“ andmebaasil. |

(339)

Nagu märgitud põhjenduses 334, algas import Argentinast liitu alles uurimisperioodi lõpus ning aastatel 2014–2016 ei esinenud importi või esines üksnes vähene import. Hindade muutumine vaatlusalusel perioodil oli 2015. aastal ja uurimisperioodil järgmine, nagu on näidatud tabelis 11.

Tabel 11

Tabel 11

Impordihind

Impordihind

2014

2015

2016

Uurimisperiood

jaanuar – august 2018.

Argentinast pärit impordi hinnad (eurodes tonni kohta)

—

633

—

636

613

Allikas: ELi impordistatistika, mis põhineb süsteemi „Surveillance 2“ andmebaasil.

Allikas:

| (340) | Uurimisperioodi järgsel perioodil vähenes Argentinast imporditud biodiislikütuse kaalutud keskmine hind imporditud koguste eest, nagu on kirjeldatud põhjenduses 335, 613 euroni tonni kohta. Seejärel alanes pärast uurimisperioodi keskmine impordihind 3,6 % võrreldes uurimisperioodil kehtiva impordihinnaga. |
| --- | --- |

(340)

Uurimisperioodi järgsel perioodil vähenes Argentinast imporditud biodiislikütuse kaalutud keskmine hind imporditud koguste eest, nagu on kirjeldatud põhjenduses 335, 613 euroni tonni kohta. Seejärel alanes pärast uurimisperioodi keskmine impordihind 3,6 % võrreldes uurimisperioodil kehtiva impordihinnaga.

| (341) | Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:






  — | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(341)

Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:

—

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| — | vastavaid valimisse kaasatud Argentina tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tootetüübi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana, tehes asjakohased kohandused impordikulude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

—

vastavaid valimisse kaasatud Argentina tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tootetüübi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana, tehes asjakohased kohandused impordikulude arvessevõtmiseks.

| (342) | Pärast teabedokumendi avaldamist parandati näpuviga CIF-väärtuste valuuta konverteerimisel eurodesse kontserni T6 puhul, mis tõi selle kontserni jaoks kaasa eurodes arvestatud CIF-väärtuse vähenemise. |
| --- | --- |

(342)

Pärast teabedokumendi avaldamist parandati näpuviga CIF-väärtuste valuuta konverteerimisel eurodesse kontserni T6 puhul, mis tõi selle kontserni jaoks kaasa eurodes arvestatud CIF-väärtuse vähenemise.

| (343) | Pärast teabedokumendi avaldamist sai komisjon märkuseid Argentina valitsuselt, CARBIO-lt ja sõltumatult importijalt Gunvor seoses selle CIF-hinna korrigeerimisega, mida said valimisse kaasatud Argentina tootjad impordil esimesele sõltumatule kliendile liidu turul. |
| --- | --- |

(343)

Pärast teabedokumendi avaldamist sai komisjon märkuseid Argentina valitsuselt, CARBIO-lt ja sõltumatult importijalt Gunvor seoses selle CIF-hinna korrigeerimisega, mida said valimisse kaasatud Argentina tootjad impordil esimesele sõltumatule kliendile liidu turul.

| (344) | Argentina valitsus, CARBIO ja sõltumatu importija Gunvor märkisid, et Argentinast pärit biodiisli ekspordihinda tuleks tõsta tavapäraste tollimaksude 6,5 % võrra. Lisaks väitsid CARBIO ja sõltumatu importija Gunvor, et Argentinast pärit biodiislikütuse ekspordihinda tuleks tõsta ka dumpinguvastaste meetmete võrra, mis ulatuvad 6,5 %st 8,1 %ni ajavahemikul september 2017 kuni detsember 2017, see on neli kuud uurimisperioodi jooksul, kui import Argentinast algas. |
| --- | --- |

(344)

Argentina valitsus, CARBIO ja sõltumatu importija Gunvor märkisid, et Argentinast pärit biodiisli ekspordihinda tuleks tõsta tavapäraste tollimaksude 6,5 % võrra. Lisaks väitsid CARBIO ja sõltumatu importija Gunvor, et Argentinast pärit biodiislikütuse ekspordihinda tuleks tõsta ka dumpinguvastaste meetmete võrra, mis ulatuvad 6,5 %st 8,1 %ni ajavahemikul september 2017 kuni detsember 2017, see on neli kuud uurimisperioodi jooksul, kui import Argentinast algas.

| (345) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis Argentina valitsus, et komisjoni teostatud hinna allalöömise arvutus peaks sisaldama dumpinguvastaseid tollimakse. CARBIO esitas samasuguse märkuse dumpinguvastaste tollimaksude lisamise kohta menetluse varasemas etapis ja kordas seda pärast lõplike järelduste avalikustamist. Eksportivad tootjad esitasid samuti selle kohta märkusi, väites, et dumpinguvastane tollimaks tuleks lisada. |
| --- | --- |

(345)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis Argentina valitsus, et komisjoni teostatud hinna allalöömise arvutus peaks sisaldama dumpinguvastaseid tollimakse. CARBIO esitas samasuguse märkuse dumpinguvastaste tollimaksude lisamise kohta menetluse varasemas etapis ja kordas seda pärast lõplike järelduste avalikustamist. Eksportivad tootjad esitasid samuti selle kohta märkusi, väites, et dumpinguvastane tollimaks tuleks lisada.

| (346) | Komisjon aktsepteeris nõuet seoses tavapäraste tollimaksude lisamisega CIF-hinnale ning on muutnud vastavalt oma arvutusi. |
| --- | --- |

(346)

Komisjon aktsepteeris nõuet seoses tavapäraste tollimaksude lisamisega CIF-hinnale ning on muutnud vastavalt oma arvutusi.

| (347) | Komisjon lükkas tagasi nõude seoses dumpinguvastaste tollimaksude lisamisega CIF-hinnale, leides, et taotlus on selles osas põhjendamatu. Komisjon leidis asjaomasel juhul, et asjakohasem on analüüsida eksportivate tootjate käitumist dumpinguvastaste tollimaksude puudumisel, sest arvestades kahju ohu analüüsi, peab ta analüüsima impordihindade tulevast mõju liidu tootmisharule kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõike 8 punktiga d. Lisaks lõpetati 18. oktoobril 2018 dumpinguvastased tollimaksud kehtestanud meetmed (115). Järelikult ei avalda dumpinguvastased tollimaksud impordihindadele tulevikus enam mõju ning juba kogutud dumpinguvastased tollimaksud tuleb tagasi maksta või hüvitada tagasiulatuva mõjuga. |
| --- | --- |

(347)

Komisjon lükkas tagasi nõude seoses dumpinguvastaste tollimaksude lisamisega CIF-hinnale, leides, et taotlus on selles osas põhjendamatu. Komisjon leidis asjaomasel juhul, et asjakohasem on analüüsida eksportivate tootjate käitumist dumpinguvastaste tollimaksude puudumisel, sest arvestades kahju ohu analüüsi, peab ta analüüsima impordihindade tulevast mõju liidu tootmisharule kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõike 8 punktiga d. Lisaks lõpetati 18. oktoobril 2018 dumpinguvastased tollimaksud kehtestanud meetmed (115). Järelikult ei avalda dumpinguvastased tollimaksud impordihindadele tulevikus enam mõju ning juba kogutud dumpinguvastased tollimaksud tuleb tagasi maksta või hüvitada tagasiulatuva mõjuga.

115

| (348) | Pärast teabedokumendi avaldamist märkis CARBIO, et komisjon väidab, et kuna üksnes üks sõltumatu importija tegi käimasoleval uurimisel koostööd, tuleks 2013. aasta dumpinguvastases uurimises kasutatud impordikulusid kasutada ka käesoleval juhul. CARBIO väitis lisaks, et komisjon ei märkinud, miks ta lükkas tagasi impordikulud, mille on esitanud kõnealune sõltumatu importija. Gunvor väitis ka seda, et tuleks kasutada tema esitatud tegelikku impordikulu. CARBIO kordas seda väidet pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes. |
| --- | --- |

(348)

Pärast teabedokumendi avaldamist märkis CARBIO, et komisjon väidab, et kuna üksnes üks sõltumatu importija tegi käimasoleval uurimisel koostööd, tuleks 2013. aasta dumpinguvastases uurimises kasutatud impordikulusid kasutada ka käesoleval juhul. CARBIO väitis lisaks, et komisjon ei märkinud, miks ta lükkas tagasi impordikulud, mille on esitanud kõnealune sõltumatu importija. Gunvor väitis ka seda, et tuleks kasutada tema esitatud tegelikku impordikulu. CARBIO kordas seda väidet pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes.

| (349) | Komisjon kinnitas, et põhjenduses 341 kirjeldatud metoodika puhul kasutati impordikulude lisamise alusena impordikulusid uurimises, mille tulemusena kehtestati määrusega (EL) nr 1194/2013 dumpinguvastased tollimaksud (116). Nende kulude kasutamise põhjus oli see, et ainus sõltumatu importija, kes tegi käesolevas uurimises koostööd, palus jätta oma andmed konfidentsiaalseks. Lisaks sisaldasid eelmises uurimises kasutatud impordikulud impordikulude diferentseeritud erikategooriaid ja nende kvantifitseerimist. See teave ei olnud kättesaadav praeguses uurimises koostööd tegevalt sõltumatult importijalt. Ükski huvitatud isik ei esitanud tõendeid, mis näitaksid olulisi erinevusi asjaomase toote 2013. aastal kasutatud impordikulude ning uurimisperioodil ilmnenud impordikulude vahel. Peale selle väljendati impordikulusid 2013. aastal eurodes. Kuna Argentina peeso vahetuskurss langes 2012. aastast alates ligikaudu 8 korda ja euroala inflatsioon oli alates 2013. aastast väga väike (kokku ligikaudu 5 % viimase kuue aasta jooksul), pidas komisjon asjakohaseks kasutada eelmises uurimises esitatud impordikulusid. |
| --- | --- |

(349)

Komisjon kinnitas, et põhjenduses 341 kirjeldatud metoodika puhul kasutati impordikulude lisamise alusena impordikulusid uurimises, mille tulemusena kehtestati määrusega (EL) nr 1194/2013 dumpinguvastased tollimaksud (116). Nende kulude kasutamise põhjus oli see, et ainus sõltumatu importija, kes tegi käesolevas uurimises koostööd, palus jätta oma andmed konfidentsiaalseks. Lisaks sisaldasid eelmises uurimises kasutatud impordikulud impordikulude diferentseeritud erikategooriaid ja nende kvantifitseerimist. See teave ei olnud kättesaadav praeguses uurimises koostööd tegevalt sõltumatult importijalt. Ükski huvitatud isik ei esitanud tõendeid, mis näitaksid olulisi erinevusi asjaomase toote 2013. aastal kasutatud impordikulude ning uurimisperioodil ilmnenud impordikulude vahel. Peale selle väljendati impordikulusid 2013. aastal eurodes. Kuna Argentina peeso vahetuskurss langes 2012. aastast alates ligikaudu 8 korda ja euroala inflatsioon oli alates 2013. aastast väga väike (kokku ligikaudu 5 % viimase kuue aasta jooksul), pidas komisjon asjakohaseks kasutada eelmises uurimises esitatud impordikulusid.

116

| (350) | Pärast teabedokumendi avaldamist parandas komisjon näpuvea seoses valimisse kaasatud eksportivate tootjate CIF-väärtuse arvutamisega. |
| --- | --- |

(350)

Pärast teabedokumendi avaldamist parandas komisjon näpuvea seoses valimisse kaasatud eksportivate tootjate CIF-väärtuse arvutamisega.

| (351) | Selle tulemusena komisjon võrdles hindu tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. |
| --- | --- |

(351)

Selle tulemusena komisjon võrdles hindu tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused.

| (352) | Liikidel põhinev võrdlus keskendus CFPP võrdlusele kasutatud lähteainest olenemata. Teine omadus, mida komisjon arvesse võttis, oli see, kas toote suhtes kohaldati enamikus liikmesriikides topeltarvestust. Topeltarvestus võimaldab rafineerimistehasel arvestada konkreetset liiki biodiislikütuse sisaldus diislikütuses, mida ta toodab, topelt (nt topeltarvestuse kohase biodiislikütuse 3 % sisaldust käsitatakse 6 % sisaldusega samaväärsena). Saksamaa puhul, kus kasutatakse kaht eri viisi CO2 heitkoguste vähendamise tõhususe arvutamiseks, võttis komisjon arvesse ka Saksamaa turu omapära. |
| --- | --- |

(352)

Liikidel põhinev võrdlus keskendus CFPP võrdlusele kasutatud lähteainest olenemata. Teine omadus, mida komisjon arvesse võttis, oli see, kas toote suhtes kohaldati enamikus liikmesriikides topeltarvestust. Topeltarvestus võimaldab rafineerimistehasel arvestada konkreetset liiki biodiislikütuse sisaldus diislikütuses, mida ta toodab, topelt (nt topeltarvestuse kohase biodiislikütuse 3 % sisaldust käsitatakse 6 % sisaldusega samaväärsena). Saksamaa puhul, kus kasutatakse kaht eri viisi CO2 heitkoguste vähendamise tõhususe arvutamiseks, võttis komisjon arvesse ka Saksamaa turu omapära.

2

| (353) | Komisjon tegi kindlaks, et enamikul juhtudel ei ole biodiislikütust ostev lõpptarbija teadlik lähteainest ega tunne huvi lähteaine vastu, mida tootmisel kasutati, vaid ta soovib toodet, mis vastab teatavale maksimaalsele CFPP-tasemele. See tase erineb olenevalt aastaajast ja kliimatingimustest. Suvekuudel ja soojemates piirkondades aktsepteerivad kliendid kõrgemaid CFPP-tasemeid ning talvekuudel ja külmemates piirkondades nõuavad madalama CFPP-tasemega biodiislikütust. |
| --- | --- |

(353)

Komisjon tegi kindlaks, et enamikul juhtudel ei ole biodiislikütust ostev lõpptarbija teadlik lähteainest ega tunne huvi lähteaine vastu, mida tootmisel kasutati, vaid ta soovib toodet, mis vastab teatavale maksimaalsele CFPP-tasemele. See tase erineb olenevalt aastaajast ja kliimatingimustest. Suvekuudel ja soojemates piirkondades aktsepteerivad kliendid kõrgemaid CFPP-tasemeid ning talvekuudel ja külmemates piirkondades nõuavad madalama CFPP-tasemega biodiislikütust.

| (354) | Komisjon väljendas võrdluse tulemust protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas, et asjaomasest riigist pärit valimisse kaasatud eksportijate impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli 9,5–15,2 %. |
| --- | --- |

(354)

Komisjon väljendas võrdluse tulemust protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas, et asjaomasest riigist pärit valimisse kaasatud eksportijate impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli 9,5–15,2 %.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (355) | Uurides alusmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt subsideeritud impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid. |
| --- | --- |

(355)

Uurides alusmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt subsideeritud impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid.

| (356) | Nagu märgitud põhjenduses 19, kasutati kahju ohu ning liidu tootmisharu müügihinnale, müüdud kogustele, turuosale ja kasumile avalduva negatiivset mõju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(356)

Nagu märgitud põhjenduses 19, kasutati kahju ohu ning liidu tootmisharu müügihinnale, müüdud kogustele, turuosale ja kasumile avalduva negatiivset mõju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

| (357) | Kahju kindlaks tegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule, ning EBB antud teabele tuginedes. |
| --- | --- |

(357)

Kahju kindlaks tegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule, ning EBB antud teabele tuginedes.

| (358) | Komisjon kontrollis EBB esitatud andmete kogumise metoodikat ning seda, et teavet kinnitasid piisavad dokumendid ja uurimismenetlused. |
| --- | --- |

(358)

Komisjon kontrollis EBB esitatud andmete kogumise metoodikat ning seda, et teavet kinnitasid piisavad dokumendid ja uurimismenetlused.

| (359) | Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised. |
| --- | --- |

(359)

Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

| (360) | Makromajandusnäitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, subsideerimise suurus ja taastumine varasemast subsiidiumist või dumpingust. |
| --- | --- |

(360)

Makromajandusnäitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, subsideerimise suurus ja taastumine varasemast subsiidiumist või dumpingust.

| (361) | Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(361)

Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

| (362) | Pärast teabedokumendi avaldamist saatis komisjon kaks täiendavat küsimuste kogumit, mis puudutasid uurimisperioodile järgnevat perioodi. Üks küsimuste kogum saadeti kolmele valimisse kaasatud äriühingule ning teine EBB-le. Komisjon analüüsis kõikide asjaomaste poolte esitatud vastuseid. Komisjon kasutas saadud teavet oma järelduste jaoks uurimisperioodile järgneva perioodi kohta. |
| --- | --- |

(362)

Pärast teabedokumendi avaldamist saatis komisjon kaks täiendavat küsimuste kogumit, mis puudutasid uurimisperioodile järgnevat perioodi. Üks küsimuste kogum saadeti kolmele valimisse kaasatud äriühingule ning teine EBB-le. Komisjon analüüsis kõikide asjaomaste poolte esitatud vastuseid. Komisjon kasutas saadud teavet oma järelduste jaoks uurimisperioodile järgneva perioodi kohta.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (363) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 15 074 688 | 16 009 878 | 16 561 814 | 16 594 853 |
| Indeks | 100 | 106 | 110 | 110 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 75 % | 74 % | 72 % | 79 % |
| Indeks | 100 | 98 | 96 | 105 |
| Allikas: EBB. |

(363)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

15 074 688

16 009 878

16 561 814

16 594 853

Indeks

Indeks

100

100

106

106

110

110

110

110

Tootmisvõimsuse rakendamine

75 %

74 %

72 %

79 %

Indeks

Indeks

100

100

98

98

96

96

105

105

Allikas: EBB.

Allikas:

| (364) | Tootmisvõimsus kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilselt 10 %, et võtta arvesse suurenevat nõudlust. |
| --- | --- |

(364)

Tootmisvõimsus kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilselt 10 %, et võtta arvesse suurenevat nõudlust.

| (365) | Samamoodi nagu tootmist käsitlevat teabe korral, kogub EBB tootmismahu andmeid oma liikmetelt, sealhulgas riiklikelt ühingutelt, ning kogub mitteliikmete kohta teavet, mis puudutab muudest avalikult kättesaadavatest allikatest saadud tootmismahtu. |
| --- | --- |

(365)

Samamoodi nagu tootmist käsitlevat teabe korral, kogub EBB tootmismahu andmeid oma liikmetelt, sealhulgas riiklikelt ühingutelt, ning kogub mitteliikmete kohta teavet, mis puudutab muudest avalikult kättesaadavatest allikatest saadud tootmismahtu.

| (366) | Tootmisvõimsuse näitajad ei hõlma märkimisväärset osa tootmismahust, mida käsitatakse vabana. EBB selgitas, et mitu rajatud biodiislikütuse tehast ei ole mitme aasta jooksul tegutsenud ning neid tuleks käsitada pikaajaliselt tootmisest eemal olevatena. Ehkki need tehased on nominaalselt rajatud, suudaksid need tootmist taasalustada pärast investeeringuid tehnilisse kohandamisse ja märkimisväärse aja järel. |
| --- | --- |

(366)

Tootmisvõimsuse näitajad ei hõlma märkimisväärset osa tootmismahust, mida käsitatakse vabana. EBB selgitas, et mitu rajatud biodiislikütuse tehast ei ole mitme aasta jooksul tegutsenud ning neid tuleks käsitada pikaajaliselt tootmisest eemal olevatena. Ehkki need tehased on nominaalselt rajatud, suudaksid need tootmist taasalustada pärast investeeringuid tehnilisse kohandamisse ja märkimisväärse aja järel.

| (367) | Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine suurenes vaatlusalusel perioodil 5 % (ehk neli protsendipunkti) 75 %-lt 79 %ni. Tootmisharu saavutas uurimisperioodi jooksul tootmisvõimsuse rakendamise kõrgeima taseme. |
| --- | --- |

(367)

Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine suurenes vaatlusalusel perioodil 5 % (ehk neli protsendipunkti) 75 %-lt 79 %ni. Tootmisharu saavutas uurimisperioodi jooksul tootmisvõimsuse rakendamise kõrgeima taseme.

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (368) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 13


  Müügimaht ja turuosa | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | 11 363 729 | 11 305 117 | 10 920 665 | 13 004 462 |
| Indeks | 100 | 99 | 96 | 114 |
| Turuosa | 95,4 % | 95,9 % | 95,5 % | 91,6 % |
| Allikas: EBB, impordi ja ekspordi statistika. |

(368)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 13

Tabel 13

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tonnides)

11 363 729

11 305 117

10 920 665

13 004 462

Indeks

Indeks

100

100

99

99

96

96

114

114

Turuosa

95,4 %

95,9 %

95,5 %

91,6 %

Allikas: EBB, impordi ja ekspordi statistika.

Allikas:

| (369) | Liidu tootmisharu läbimüük vähenes 2014. –2016. aastal 4 % ja suurenes seejärel uurimisperioodil 18 protsendipunkti, olles 14 % suurem kui 2014. aastal. |
| --- | --- |

(369)

Liidu tootmisharu läbimüük vähenes 2014. –2016. aastal 4 % ja suurenes seejärel uurimisperioodil 18 protsendipunkti, olles 14 % suurem kui 2014. aastal.

| (370) | Müüki edendavad tegurid on samad, mis suurendavad tarbimist ja mida on kirjeldatud põhjendustes 324–328. Import ei mõjutanud müügimahtu aastatel 2014–2016 märkimisväärselt, mis oli nii müügimahu kui ka turuosa stabiilse taseme põhjus. |
| --- | --- |

(370)

Müüki edendavad tegurid on samad, mis suurendavad tarbimist ja mida on kirjeldatud põhjendustes 324–328. Import ei mõjutanud müügimahtu aastatel 2014–2016 märkimisväärselt, mis oli nii müügimahu kui ka turuosa stabiilse taseme põhjus.

| (371) | Turuolukorda muutis hoopis Argentinast tulenev tollimaksude vähendamine 2017. aastal. Hoolimata asjaolust, et import algas alles aasta lõpu poole, on liidu tootmisharu turuosa võrreldes 2014. aastaga 3,8 protsendipunkti vähenenud. Nagu selgitatud põhjenduses 333, langeb turuosa märkimisväärne vähenemine kokku asjaomase toote impordiga, mis sisenes liidu turule uurimisperioodi neljal viimasel kuul. |
| --- | --- |

(371)

Turuolukorda muutis hoopis Argentinast tulenev tollimaksude vähendamine 2017. aastal. Hoolimata asjaolust, et import algas alles aasta lõpu poole, on liidu tootmisharu turuosa võrreldes 2014. aastaga 3,8 protsendipunkti vähenenud. Nagu selgitatud põhjenduses 333, langeb turuosa märkimisväärne vähenemine kokku asjaomase toote impordiga, mis sisenes liidu turule uurimisperioodi neljal viimasel kuul.

| (372) | Pärast teabedokumendi avaldamist esitas CARBIO märkuse seoses liidu tootmisharu turuosaga, mis oli tehtud kindlaks aastate 2015–2016 kohta, väites, et ehkki ei esinenud importi Argentinast, kaotas liidu tootmisharu sel perioodil turuosa. |
| --- | --- |

(372)

Pärast teabedokumendi avaldamist esitas CARBIO märkuse seoses liidu tootmisharu turuosaga, mis oli tehtud kindlaks aastate 2015–2016 kohta, väites, et ehkki ei esinenud importi Argentinast, kaotas liidu tootmisharu sel perioodil turuosa.

| (373) | Komisjon kontrollis asjaomaseid andmeid ning tegi teabedokumendis kindlaks vea liidu tarbimise arvutamisel, mis tõi kaasa liidu tootmisharu valed turuosad. Viga parandati ning tabelid 7 ja 13 sisaldavad parandatud andmeid. |
| --- | --- |

(373)

Komisjon kontrollis asjaomaseid andmeid ning tegi teabedokumendis kindlaks vea liidu tarbimise arvutamisel, mis tõi kaasa liidu tootmisharu valed turuosad. Viga parandati ning tabelid 7 ja 13 sisaldavad parandatud andmeid.

| (374) | Selle paranduse tulemusena püsis liidu turuosa aastatel 2015–2016 stabiilne ning vähenes üksnes uurimisperioodi jooksul tingituna Argentina impordi suuremast mahust. |
| --- | --- |

(374)

Selle paranduse tulemusena püsis liidu turuosa aastatel 2015–2016 stabiilne ning vähenes üksnes uurimisperioodi jooksul tingituna Argentina impordi suuremast mahust.

4.4.2.3.   Kasv

Kasv

| (375) | Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 19 %, samal ajal kui liidu tootmisharu müügi- ja tootmismaht kasvasid üksnes 14 % ja 15 %. Liidu tootmisharu ei suutnud seepärast täielikult saada kasu turu kasvust vaatlusalusel perioodil, sest märkimisväärne osa sellest kasvust hõlmas uurimisperioodi jooksul subsideeritud Argentina impordi suurenevaid koguseid. |
| --- | --- |

(375)

Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 19 %, samal ajal kui liidu tootmisharu müügi- ja tootmismaht kasvasid üksnes 14 % ja 15 %. Liidu tootmisharu ei suutnud seepärast täielikult saada kasu turu kasvust vaatlusalusel perioodil, sest märkimisväärne osa sellest kasvust hõlmas uurimisperioodi jooksul subsideeritud Argentina impordi suurenevaid koguseid.

4.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (376) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 14


  Tööhõive ja tootlikkus | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 2 406 | 2 763 | 2 762 | 2 733 |
| Indeks | 100 | 115 | 115 | 114 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 4 718 | 4 267 | 4 329 | 4 782 |
| Indeks | 100 | 90 | 92 | 101 |
| Allikas: EBB. |

(376)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 14

Tabel 14

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Töötajate arv

2 406

2 763

2 762

2 733

Indeks

Indeks

100

100

115

115

115

115

114

114

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

4 718

4 267

4 329

4 782

Indeks

Indeks

100

100

90

90

92

92

101

101

Allikas: EBB.

Allikas:

| (377) | Tööhõive arenes liidus erinevalt tootmise, müügi ja tarbimise suundumustest. Suhteliselt suur tööhõive kasv leidis aset 2015. aastal, mil see näitaja suurenes aasta arvestuses 15 %. Pärast seda püsis see stabiilsel tasemel, sealhulgas uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(377)

Tööhõive arenes liidus erinevalt tootmise, müügi ja tarbimise suundumustest. Suhteliselt suur tööhõive kasv leidis aset 2015. aastal, mil see näitaja suurenes aasta arvestuses 15 %. Pärast seda püsis see stabiilsel tasemel, sealhulgas uurimisperioodil.

| (378) | 2015. aasta kasvu tuleks käsitada liidu tootmisharu reaktsioonina biodiislikütuse turu tingimuste paranemisele ja tulevase paranemise ootusele. Samal ajal ei tähenda tööhõive väike vähenemine uurimisperioodil veel reaktsiooni suuremale impordile Argentinast. Liidu tootmisharu ei vähendanud veel uurimisperioodil tootmisvõimsust ja tööhõive püsis seega stabiilne. |
| --- | --- |

(378)

2015. aasta kasvu tuleks käsitada liidu tootmisharu reaktsioonina biodiislikütuse turu tingimuste paranemisele ja tulevase paranemise ootusele. Samal ajal ei tähenda tööhõive väike vähenemine uurimisperioodil veel reaktsiooni suuremale impordile Argentinast. Liidu tootmisharu ei vähendanud veel uurimisperioodil tootmisvõimsust ja tööhõive püsis seega stabiilne.

4.4.2.5.   Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus ja taastumine varasemast subsideerimisest või dumpingust

Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus ja taastumine varasemast subsideerimisest või dumpingust

| (379) | Asjaomasest riigist pärit subsideeritud impordi mõju liidu tootmisharule oli oluline, kui võtta arvesse selle impordi väga suurt mahtu ja madalaid hindu. |
| --- | --- |

(379)

Asjaomasest riigist pärit subsideeritud impordi mõju liidu tootmisharule oli oluline, kui võtta arvesse selle impordi väga suurt mahtu ja madalaid hindu.

| (380) | 26. novembril 2013 kehtestas liit lõplikud dumpinguvastased tollimaksud biodiislikütuse impordile muu hulgas Argentinast. Tollimaksud põhinesid kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel vahemikus 22–25,7 %. |
| --- | --- |

(380)

26. novembril 2013 kehtestas liit lõplikud dumpinguvastased tollimaksud biodiislikütuse impordile muu hulgas Argentinast. Tollimaksud põhinesid kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel vahemikus 22–25,7 %.

| (381) | Nagu märgitud põhjenduses 332, vähendati neid dumpinguvastaseid tollimakse märkimisväärselt 2017. aasta septembris ning selle tulemusena hakkas Argentinast pärit biodiislikütuse import märgatavalt suurenema. Nagu märgitud põhjenduses 330, ulatus Argentinast liitu suunduva biodiislikütuse impordi turuosa uurimisperioodil 2,8 %ni. Argentina biodiislikütuse impordi hinnanguline tuurosa liidus on 2017. aasta viimases kvartalis üle 10 %. Biodiislikütuse import Argentinast liitu kasvas pärast uurimisperioodi jätkuvalt ning impordi registreerimisest hoolimata oli Argentina impordi hinnanguline turuosa liidus 2018. aasta esimesel poolel endiselt üle 10 %. |
| --- | --- |

(381)

Nagu märgitud põhjenduses 332, vähendati neid dumpinguvastaseid tollimakse märkimisväärselt 2017. aasta septembris ning selle tulemusena hakkas Argentinast pärit biodiislikütuse import märgatavalt suurenema. Nagu märgitud põhjenduses 330, ulatus Argentinast liitu suunduva biodiislikütuse impordi turuosa uurimisperioodil 2,8 %ni. Argentina biodiislikütuse impordi hinnanguline tuurosa liidus on 2017. aasta viimases kvartalis üle 10 %. Biodiislikütuse import Argentinast liitu kasvas pärast uurimisperioodi jätkuvalt ning impordi registreerimisest hoolimata oli Argentina impordi hinnanguline turuosa liidus 2018. aasta esimesel poolel endiselt üle 10 %.

| (382) | Uurimisperioodile järgnenud perioodi impordistatistika, millele on üksikasjalikult osutatud põhjenduses 335, näitab, et impordi tase jätkus ja isegi suurenes kuni 2018. aasta augustini, hoolimata impordi registreerimisest alates 18. maist 2018. |
| --- | --- |

(382)

Uurimisperioodile järgnenud perioodi impordistatistika, millele on üksikasjalikult osutatud põhjenduses 335, näitab, et impordi tase jätkus ja isegi suurenes kuni 2018. aasta augustini, hoolimata impordi registreerimisest alates 18. maist 2018.

| (383) | Argentinast liitu suunduva biodiislikütuse impordi märkimisväärne ja kiire kasv algas 2017. aasta septembris ning import jätkus hoolimata impordi registreerimisest. Tingituna selle madalast hinnast, mis alandas märkimisväärselt liidu tootmisharu hindasid, vähenes liidu tootmisharu turuosa ja see tootmisharu ei suutnud turu kasvust kasu lõigata. |
| --- | --- |

(383)

Argentinast liitu suunduva biodiislikütuse impordi märkimisväärne ja kiire kasv algas 2017. aasta septembris ning import jätkus hoolimata impordi registreerimisest. Tingituna selle madalast hinnast, mis alandas märkimisväärselt liidu tootmisharu hindasid, vähenes liidu tootmisharu turuosa ja see tootmisharu ei suutnud turu kasvust kasu lõigata.

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (384) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 15


  Müügihinnad liidus | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus kogu turul (eurodes tonni kohta) | 817 | 715 | 765 | 832 |
| Indeks | 100 | 87 | 94 | 102 |
| Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta) | 797 | 728 | 767 | 827 |
| Indeks | 100 | 91 | 96 | 104 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(384)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 15

Tabel 15

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus kogu turul (eurodes tonni kohta)

817

715

765

832

Indeks

Indeks

100

100

87

87

94

94

102

102

Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)

797

728

767

827

Indeks

Indeks

100

100

91

91

96

96

104

104

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (385) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele langesid 2015. aastal märkimisväärselt ehk 13 %. Hinnad tõusid seejärel 2016. aastal ja uurimisperioodil ning olid 2 % üle 2014. aasta taseme. |
| --- | --- |

(385)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele langesid 2015. aastal märkimisväärselt ehk 13 %. Hinnad tõusid seejärel 2016. aastal ja uurimisperioodil ning olid 2 % üle 2014. aasta taseme.

| (386) | Valimisse kaasatud liidu tootjate ühiku tootmiskulu järgis hindade suundumust ning vähenes 2015. aastal 9 %. Ühikukulu tõusis seejärel 2016. aastal ja uurimisperioodil ning oli 4 % üle 2014. aasta taseme. See järgis peamise tooraine rapsi hinnakasvu, mis suurenes ajavahemikul 2014. aastast kuni uurimisperioodini 8 % (117). |
| --- | --- |

(386)

Valimisse kaasatud liidu tootjate ühiku tootmiskulu järgis hindade suundumust ning vähenes 2015. aastal 9 %. Ühikukulu tõusis seejärel 2016. aastal ja uurimisperioodil ning oli 4 % üle 2014. aasta taseme. See järgis peamise tooraine rapsi hinnakasvu, mis suurenes ajavahemikul 2014. aastast kuni uurimisperioodini 8 % (117).

117

| (387) | Keskmine ühiku müügihind ja ühikukulu puudutavad valimisse kaasatud liidu tootjaid, aga ei ole otse võrreldavad. See tuleneb asjaolust, et hinnad on seotud üksnes liidus asuvatele sõltumatutele tarbijatele müügiga, samal ajal kui kulud viitavad kogutoodangule. |
| --- | --- |

(387)

Keskmine ühiku müügihind ja ühikukulu puudutavad valimisse kaasatud liidu tootjaid, aga ei ole otse võrreldavad. See tuleneb asjaolust, et hinnad on seotud üksnes liidus asuvatele sõltumatutele tarbijatele müügiga, samal ajal kui kulud viitavad kogutoodangule.

| (388) | Biodiislikütuse hinna muutus on seotud lähteaine (mis on kas põllumajanduskultuur või õli) turuhinna arenguga. Lähteaine maksumus on peamine kulutegur ning määrab suurel määral kindlaks tootmise kogukulu ja selle tulemusena ka turu müügihinna. |
| --- | --- |

(388)

Biodiislikütuse hinna muutus on seotud lähteaine (mis on kas põllumajanduskultuur või õli) turuhinna arenguga. Lähteaine maksumus on peamine kulutegur ning määrab suurel määral kindlaks tootmise kogukulu ja selle tulemusena ka turu müügihinna.

| (389) | Pärast teabedokumendi avaldamist sai komisjon Argentina valitsuselt märkuseid seoses valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnaga sõltumatutele klientidele. Argentina valitsus väitis, et kõnealune hind langes 2015. aastal 13 % võrra ning et komisjon ei olnud teinud ühtegi analüüsi võimaliku kahju muude põhjuste eristamiseks, kuigi oli ümberlükkamatu, et Argentina import moodustas 2015. aastal vaid 0,5 % turuosa. |
| --- | --- |

(389)

Pärast teabedokumendi avaldamist sai komisjon Argentina valitsuselt märkuseid seoses valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnaga sõltumatutele klientidele. Argentina valitsus väitis, et kõnealune hind langes 2015. aastal 13 % võrra ning et komisjon ei olnud teinud ühtegi analüüsi võimaliku kahju muude põhjuste eristamiseks, kuigi oli ümberlükkamatu, et Argentina import moodustas 2015. aastal vaid 0,5 % turuosa.

| (390) | Komisjon märkis, et biodiislikütuse hinna areng on seotud lähteainete turuhinna muutumisega, nagu on selgitatud põhjenduses 388. Rapsiõli rahvusvaheline hind langes 2014. ja 2015. aasta vahel 14,5 % (118). See vastab valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmise ühiku müügihinna 13 % langusele, mida Argentina valitsus süüks pani, ning kinnitab samal ajal väidet, et sööda kulud määravad turu müügihinna. |
| --- | --- |

(390)

Komisjon märkis, et biodiislikütuse hinna areng on seotud lähteainete turuhinna muutumisega, nagu on selgitatud põhjenduses 388. Rapsiõli rahvusvaheline hind langes 2014. ja 2015. aasta vahel 14,5 % (118). See vastab valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmise ühiku müügihinna 13 % langusele, mida Argentina valitsus süüks pani, ning kinnitab samal ajal väidet, et sööda kulud määravad turu müügihinna.

118

4.4.3.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (391) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 16


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 66 530 | 71 573 | 65 237 | 65 874 |
| Indeks | 100 | 108 | 98 | 99 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(391)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 16

Tabel 16

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

66 530

71 573

65 237

65 874

Indeks

Indeks

100

100

108

108

98

98

99

99

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (392) | Keskmised tööjõukulud olid stabiilsed, v.a 2015. aastal, mil need olid suuremad kui teistel aastatel. See oli aasta, mil liidu tootmisharus hakkas tööhõive märkimisväärselt suurenema. Nagu võib täheldada, esines järgmistel perioodidel ehk 2016. aastal ja uurimisperioodil pidev tööhõive kasv kogu aasta jooksul ning keskmised tööjõukulud jäid väga sarnasele stabiilsele tasemele. |
| --- | --- |

(392)

Keskmised tööjõukulud olid stabiilsed, v.a 2015. aastal, mil need olid suuremad kui teistel aastatel. See oli aasta, mil liidu tootmisharus hakkas tööhõive märkimisväärselt suurenema. Nagu võib täheldada, esines järgmistel perioodidel ehk 2016. aastal ja uurimisperioodil pidev tööhõive kasv kogu aasta jooksul ning keskmised tööjõukulud jäid väga sarnasele stabiilsele tasemele.

4.4.3.3.   Laovarud

Laovarud

| (393) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 17


  Laovarud | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 117 074 | 85 725 | 92 291 | 87 864 |
| Indeks | 100 | 73 | 79 | 75 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(393)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 17

Tabel 17

Laovarud

Laovarud

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

117 074

85 725

92 291

87 864

Indeks

Indeks

100

100

73

73

79

79

75

75

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (394) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud olid suurimad 2014. aastal. 2014. ja 2015. aasta vahel vähenesid need 27 % ning olid pärast seda võrreldaval tasemel. Laovarude tase ei muutunud koos tootmis- ja müügimahu kasvuga uurimisperioodil. Kuna vaatlusalust toodet müüakse mahtlastina, võib üks tarne olla väga suure mahuga ehk üle 10 000 tonni. Seepärast võib üks tarne avaldada laovarude tasemele märkimisväärset mõju olenevalt täpsest tehingu kuupäevast. Seega on laovarude tase liidu tootmisharu jaoks vähem oluline näitaja. |
| --- | --- |

(394)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud olid suurimad 2014. aastal. 2014. ja 2015. aasta vahel vähenesid need 27 % ning olid pärast seda võrreldaval tasemel. Laovarude tase ei muutunud koos tootmis- ja müügimahu kasvuga uurimisperioodil. Kuna vaatlusalust toodet müüakse mahtlastina, võib üks tarne olla väga suure mahuga ehk üle 10 000 tonni. Seepärast võib üks tarne avaldada laovarude tasemele märkimisväärset mõju olenevalt täpsest tehingu kuupäevast. Seega on laovarude tase liidu tootmisharu jaoks vähem oluline näitaja.

4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (395) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 18


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 5,0 % | – 0,1 % | 0,9 % | 0,8 % |
| Indeks | 100 | – 3 | 18 | 16 |
| Rahavoog (eurodes) | 95 181 923 | 23 004 159 | 26 458 832 | 35 102 719 |
| Indeks | 100 | 24 | 28 | 37 |
| Investeeringud (eurodes) | 8 970 184 | 19 697 707 | 8 039 845 | 38 946 892 |
| Indeks | 100 | 220 | 90 | 434 |
| Investeeringutasuvus | 78 % | – 3 % | 18 % | 16 % |
| Indeks | 100 | – 4 | 23 | 21 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(395)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 18

Tabel 18

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

5,0 %

– 0,1 %

0,9 %

0,8 %

Indeks

Indeks

100

100

– 3

– 3

18

18

16

16

Rahavoog (eurodes)

95 181 923

23 004 159

26 458 832

35 102 719

Indeks

Indeks

100

100

24

24

28

28

37

37

Investeeringud (eurodes)

8 970 184

19 697 707

8 039 845

38 946 892

Indeks

Indeks

100

100

220

220

90

90

434

434

Investeeringutasuvus

78 %

– 3 %

18 %

16 %

Indeks

Indeks

100

100

– 4

– 4

23

23

21

21

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (396) | Selleks et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu kolme tootja kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus põhineb müüdud kaupade maksumusel. |
| --- | --- |

(396)

Selleks et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu kolme tootja kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus põhineb müüdud kaupade maksumusel.

| (397) | Kasumlikkus oli kogu vaatlusalusel perioodil väike. See ulatus üksnes 2014. aastal 5 %ni, 2015. aastal kasumit ei esinenud ning 2016. aastal ja uurimisperioodil jäi see alla 1 %. Suurem kasumlikkus 2014. aastal tulenes peamiselt ühe valimisse kaasatud liidu tootja erakorralisest ja finantstulust. Ilma nende kirjeteta oleks liidu tootmisharu kasumlikkus 2014. aastal võrreldav teiste vaatlusaluse perioodi aastatega. |
| --- | --- |

(397)

Kasumlikkus oli kogu vaatlusalusel perioodil väike. See ulatus üksnes 2014. aastal 5 %ni, 2015. aastal kasumit ei esinenud ning 2016. aastal ja uurimisperioodil jäi see alla 1 %. Suurem kasumlikkus 2014. aastal tulenes peamiselt ühe valimisse kaasatud liidu tootja erakorralisest ja finantstulust. Ilma nende kirjeteta oleks liidu tootmisharu kasumlikkus 2014. aastal võrreldav teiste vaatlusaluse perioodi aastatega.

| (398) | Liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes veelgi uurimisperioodile järgneval perioodil ning muutus 2018. aasta esimesel kuuel kuul 1,7 % suuruseks kahjumiks. |
| --- | --- |

(398)

Liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes veelgi uurimisperioodile järgneval perioodil ning muutus 2018. aasta esimesel kuuel kuul 1,7 % suuruseks kahjumiks.

| (399) | Väikesest kasumist hoolimata oli liidu tootmisharu tegevusest tulenev rahavoog kogu vaatlusalusel perioodil positiivne. Tootmisharu suutis oma tegevust ise rahastada. Ent ka rahavoo korral saavutas liidu tootmisharu kõrgeima taseme 2014. aastal ning ei ületanud ühelgi järgmisel aastal 37 % sellest tasemest. |
| --- | --- |

(399)

Väikesest kasumist hoolimata oli liidu tootmisharu tegevusest tulenev rahavoog kogu vaatlusalusel perioodil positiivne. Tootmisharu suutis oma tegevust ise rahastada. Ent ka rahavoo korral saavutas liidu tootmisharu kõrgeima taseme 2014. aastal ning ei ületanud ühelgi järgmisel aastal 37 % sellest tasemest.

| (400) | Liidu tootmisharu investeeris jätkuvalt vaatlusaluse perioodi jooksul, saavutades kõrgeima investeeringute taseme uurimisperioodi jooksul. Seepärast ei ole Argentinast pärit subsideeritud impordi järsk ilmnemine uurimisperioodi lõpu poole liidu tootmisharu tehtud investeeringute taset veel negatiivselt mõjutanud. |
| --- | --- |

(400)

Liidu tootmisharu investeeris jätkuvalt vaatlusaluse perioodi jooksul, saavutades kõrgeima investeeringute taseme uurimisperioodi jooksul. Seepärast ei ole Argentinast pärit subsideeritud impordi järsk ilmnemine uurimisperioodi lõpu poole liidu tootmisharu tehtud investeeringute taset veel negatiivselt mõjutanud.

| (401) | Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Vaatlusalusel perioodil vähenes investeeringute tasuvus suurel määral ehk 79 %, kajastades peamiselt kasumlikkuse suundumust. |
| --- | --- |

(401)

Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Vaatlusalusel perioodil vähenes investeeringute tasuvus suurel määral ehk 79 %, kajastades peamiselt kasumlikkuse suundumust.

| (402) | Liidu tootmisharu majandustulemused ehk kasum piiras uurimisperioodil tema kapitali kaasamise võimet. |
| --- | --- |

(402)

Liidu tootmisharu majandustulemused ehk kasum piiras uurimisperioodil tema kapitali kaasamise võimet.

| (403) | Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Argentina valitsus, et liidu tootmisharu väike kasumlikkus kogu ajavahemikul alates 2014. aastast kuni uurimisperioodini ei saa tuleneda Argentinast pärit impordist, mis taastus alles 2017. aasta septembris. Seoses sellega esitas ka sõltumatu importija Gunvor pärast teabedokumendi avaldamist märkuse, et liidu tootmisharu ei kannata olulist kahju. |
| --- | --- |

(403)

Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Argentina valitsus, et liidu tootmisharu väike kasumlikkus kogu ajavahemikul alates 2014. aastast kuni uurimisperioodini ei saa tuleneda Argentinast pärit impordist, mis taastus alles 2017. aasta septembris. Seoses sellega esitas ka sõltumatu importija Gunvor pärast teabedokumendi avaldamist märkuse, et liidu tootmisharu ei kannata olulist kahju.

| (404) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist kordasid Argentina valitsus ja CARBIO oma märkusi liidu tootmisharu tegevuse kohta ja viitasid mitmetele positiivselt arenenud tulemuslikkuse näitajatele. Samuti kordas Argentina valitsus oma järeldust, et Argentinast pärit impordi puudumisel ei mõjutanud Argentina import liidu tootmisharu majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(404)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist kordasid Argentina valitsus ja CARBIO oma märkusi liidu tootmisharu tegevuse kohta ja viitasid mitmetele positiivselt arenenud tulemuslikkuse näitajatele. Samuti kordas Argentina valitsus oma järeldust, et Argentinast pärit impordi puudumisel ei mõjutanud Argentina import liidu tootmisharu majanduslikku olukorda.

| (405) | Komisjon täheldas, et suundumused, sealhulgas kasumlikkuse suundumused näitavad, et liidu tootmisharu ei tundu varasema dumpingu mõjudest täielikult taastunud olevat. See viitab ajavahemikule alates 2014. aastast kuni uurimisperioodini, millele Argentina valitsus oma märkuses viitas. Ehkki Argentinast pärit import taastus tõepoolest alles 2017. aasta septembris, peab asjaolu, et see saavutas 2017. aasta viimases kvartalis rohkem kui 10 % hinnangulise turuosa, olema seotud sellega, et liidu tootmisharu saavutas uurimisperioodil üksnes 0,8 % kasumlikkuse (ning sattus hiljem lõppkokkuvõttes kahjumisse). Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(405)

Komisjon täheldas, et suundumused, sealhulgas kasumlikkuse suundumused näitavad, et liidu tootmisharu ei tundu varasema dumpingu mõjudest täielikult taastunud olevat. See viitab ajavahemikule alates 2014. aastast kuni uurimisperioodini, millele Argentina valitsus oma märkuses viitas. Ehkki Argentinast pärit import taastus tõepoolest alles 2017. aasta septembris, peab asjaolu, et see saavutas 2017. aasta viimases kvartalis rohkem kui 10 % hinnangulise turuosa, olema seotud sellega, et liidu tootmisharu saavutas uurimisperioodil üksnes 0,8 % kasumlikkuse (ning sattus hiljem lõppkokkuvõttes kahjumisse). Seepärast lükati see väide tagasi.

4.5.   Uurimisperioodile järgnevad majandusnäitajad

Uurimisperioodile järgnevad majandusnäitajad

| (406) | Komisjon küsis ja sai vastuseid valimisse kaasatud liidu tootjatele esitatud lisaküsimustele. Uurimisperioodile järgnevad andmed, näiteks uurimisperioodi mikromajanduslikud näitajad, esitati kolme valimisse kaasatud liidu tootja kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(406)

Komisjon küsis ja sai vastuseid valimisse kaasatud liidu tootjatele esitatud lisaküsimustele. Uurimisperioodile järgnevad andmed, näiteks uurimisperioodi mikromajanduslikud näitajad, esitati kolme valimisse kaasatud liidu tootja kaalutud keskmisena.

| (407) | Uurimisele järgneva perioodi puhul sai teatavaid makromajanduslikke näitajaid, nagu tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, toodang ja müügimaht analüüsida üksnes valimisse kaasatud liidu tootjate kohta tingituna uurimise ajapiirangutest. Seepärast ei ole uurimisperioodi näitajad otse võrreldavad punktis 4.4.2 esitatud näitajatega. Näitajad võimaldavad sellegipoolest analüüsida valimisse kaasatud liidu tootjate olukorra arengut pärast uurimisperioodi. |
| --- | --- |

(407)

Uurimisele järgneva perioodi puhul sai teatavaid makromajanduslikke näitajaid, nagu tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, toodang ja müügimaht analüüsida üksnes valimisse kaasatud liidu tootjate kohta tingituna uurimise ajapiirangutest. Seepärast ei ole uurimisperioodi näitajad otse võrreldavad punktis 4.4.2 esitatud näitajatega. Näitajad võimaldavad sellegipoolest analüüsida valimisse kaasatud liidu tootjate olukorra arengut pärast uurimisperioodi.

| (408) | Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang, müügi- ja ühikukulud ning ühiku müügihinnad muutusid järgmiselt:

  Tabel 19


  Liidu tootmisharu pärast uurimisperioodi lõppu | Uurimisperiood | Jaanuar kuni märts 2018 | Aprill kuni juuni 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogutoodang (tonnides) | 2 614 770 | 602 303 | 585 734 |
| Indeks (aastas) | 100 | 92 | 90 |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | 2 657 665 | 591 108 | 648 698 |
| Indeks (aastas) | 100 | 89 | 98 |
| Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta) | 827 | 793 | 787 |
| Indeks | 100 | 96 | 95 |
| Keskmine ühiku müügihind liidus kogu turul (eurodes tonni kohta) | 832 | 765 | 773 |
| Indeks | 100 | 92 | 93 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(408)

Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang, müügi- ja ühikukulud ning ühiku müügihinnad muutusid järgmiselt:

Tabel 19

Tabel 19

Liidu tootmisharu pärast uurimisperioodi lõppu

Liidu tootmisharu pärast uurimisperioodi lõppu

Uurimisperiood

Jaanuar kuni märts 2018

Aprill kuni juuni 2018

Kogutoodang (tonnides)

2 614 770

602 303

585 734

Indeks (aastas)

Indeks (aastas)

100

100

92

92

90

90

Müügimaht liidu turul (tonnides)

2 657 665

591 108

648 698

Indeks (aastas)

Indeks (aastas)

100

100

89

89

98

98

Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)

827

793

787

Indeks

Indeks

100

100

96

96

95

95

Keskmine ühiku müügihind liidus kogu turul (eurodes tonni kohta)

832

765

773

Indeks

Indeks

100

100

92

92

93

93

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (409) | Uurimisperioodile järgneva perioodi muutused on esitatud võrdlusena uurimisperioodiga 2018. aasta esimese ja teise kvartali kohta ning väärtused on uurimisperioodi suhtes indekseeritud. |
| --- | --- |

(409)

Uurimisperioodile järgneva perioodi muutused on esitatud võrdlusena uurimisperioodiga 2018. aasta esimese ja teise kvartali kohta ning väärtused on uurimisperioodi suhtes indekseeritud.

| (410) | Valimisse kaasatud liidu tootjate tootmisvõimsus püsis 2018. aasta esimesel poolel stabiilne, samal ajal kui tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 85 %-lt 76 %ni. |
| --- | --- |

(410)

Valimisse kaasatud liidu tootjate tootmisvõimsus püsis 2018. aasta esimesel poolel stabiilne, samal ajal kui tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 85 %-lt 76 %ni.

| (411) | Nii tootmis- kui ka müügimaht vähenesid uurimisperioodile järgneval esimesel ja teisel kvartalil. |
| --- | --- |

(411)

Nii tootmis- kui ka müügimaht vähenesid uurimisperioodile järgneval esimesel ja teisel kvartalil.

| (412) | Nii ühikukulud kui ka ühiku müügihinnad vähenesid mõlemal uurimisperioodile järgneval kvartalil. Ühiku tootmiskulu vähenes 5 %, samas kui keskmine müügihind langes 7 %, mis tõi kaasa põhjenduses 398 kirjeldatud kasumlikkuse vähenemise. |
| --- | --- |

(412)

Nii ühikukulud kui ka ühiku müügihinnad vähenesid mõlemal uurimisperioodile järgneval kvartalil. Ühiku tootmiskulu vähenes 5 %, samas kui keskmine müügihind langes 7 %, mis tõi kaasa põhjenduses 398 kirjeldatud kasumlikkuse vähenemise.

4.6.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (413) | Välja arvatud vähene import 2015. aastal, ei esinenud enne 2017. aasta septembrit biodiislikütuse importi Argentinast liidu turule. Ehkki see import algas alles uurimisperioodi lõpus, jõudis import tasemele, mis võimaldas saavutada uurimisperioodil turuosa 2,8 %, suurendades 2017. aasta viimases kvartalis hinnangulist turuosa rohkem kui 10 %, mis tundub olevat leidnud kinnitust 2018. aasta esimesel poolel, hoolimata impordi registreerimisest. |
| --- | --- |

(413)

Välja arvatud vähene import 2015. aastal, ei esinenud enne 2017. aasta septembrit biodiislikütuse importi Argentinast liidu turule. Ehkki see import algas alles uurimisperioodi lõpus, jõudis import tasemele, mis võimaldas saavutada uurimisperioodil turuosa 2,8 %, suurendades 2017. aasta viimases kvartalis hinnangulist turuosa rohkem kui 10 %, mis tundub olevat leidnud kinnitust 2018. aasta esimesel poolel, hoolimata impordi registreerimisest.

| (414) | Vaatlusalusel perioodil olid kahjunäitajad vastuolulised. Liidu tootmisharu tootmis- ja müügimaht vastasid suurel määral turunõudlusele, olid aastatel 2014–2016 stabiilsed ja suurenesid uurimisperioodil, saamata täielikult kasu turu kasvust vaatlusaluse perioodi lõpu poole, mille kõnealune import osaliselt saavutas. Investeeringud suurenesid märgatavalt vaatlusalusel perioodil. See oli positiivne areng, mis viitas sellele, et tootmisharu hakkas kosuma. Ka tööhõive suurenemise algust 2015. aastal võib pidada märgiks selle kohta, et liidu tootmisharu seisund hakkas Argentinast pärit subsideeritud impordi puudumisel paranema. |
| --- | --- |

(414)

Vaatlusalusel perioodil olid kahjunäitajad vastuolulised. Liidu tootmisharu tootmis- ja müügimaht vastasid suurel määral turunõudlusele, olid aastatel 2014–2016 stabiilsed ja suurenesid uurimisperioodil, saamata täielikult kasu turu kasvust vaatlusaluse perioodi lõpu poole, mille kõnealune import osaliselt saavutas. Investeeringud suurenesid märgatavalt vaatlusalusel perioodil. See oli positiivne areng, mis viitas sellele, et tootmisharu hakkas kosuma. Ka tööhõive suurenemise algust 2015. aastal võib pidada märgiks selle kohta, et liidu tootmisharu seisund hakkas Argentinast pärit subsideeritud impordi puudumisel paranema.

| (415) | Uurimisperioodile järgneval perioodil viitas enamik majandusnäitajaid liidu tootmisharu majandusliku olukorra selgele edasisele halvenemisele. See puudutab tootmisvõimsuse rakendamist, toodangut, müüki ja ühiku müügihindasid, nagu eespool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(415)

Uurimisperioodile järgneval perioodil viitas enamik majandusnäitajaid liidu tootmisharu majandusliku olukorra selgele edasisele halvenemisele. See puudutab tootmisvõimsuse rakendamist, toodangut, müüki ja ühiku müügihindasid, nagu eespool kirjeldatud.

| (416) | Samas püsis liidu tootmisharu kasumlikkus enamiku vaatlusaluse perioodi jooksul väike ning tootmisharu ei suutnud suurendada oma tootlikkust töötaja kohta. See näitab, et liidu tootmisharul ei õnnestunud selle lühikese aja jooksul saavutada korrapärast kasumlikku tegevust. Olukord halvenes 2018. aasta esimesel kuuel kuul veelgi, kui liidu tootmisharu teatas kahjumitest. |
| --- | --- |

(416)

Samas püsis liidu tootmisharu kasumlikkus enamiku vaatlusaluse perioodi jooksul väike ning tootmisharu ei suutnud suurendada oma tootlikkust töötaja kohta. See näitab, et liidu tootmisharul ei õnnestunud selle lühikese aja jooksul saavutada korrapärast kasumlikku tegevust. Olukord halvenes 2018. aasta esimesel kuuel kuul veelgi, kui liidu tootmisharu teatas kahjumitest.

| (417) | Komisjon leidis, et uurimisperioodi oli juba negatiivselt mõjutanud Argentinast pärit import ning uurimisperioodile järgneval perioodil halvenes liidu tootmisharu olukord veelgi. Hoolimata müügi- ja tootmismahu suurenemisest, mille põhjustas tarbimise kasv uurimisperioodil, ei esinenud liidu tootmisharu puhul märke tootmisharu majandusliku olukorra paranemise kohta. Tegelikult ei teeninud liidu tootmisharu uurimisperioodil peaaegu mingit kasumit, arvestades survet, mida avaldasid madalad hinnad asjaomasele impordile. Uurimisperioodil esinenud väiksed kasumid muutusid 2018. aasta esimese kuue kuu jooksul kahjumiteks. Eespool analüüsitud suundumused näitavad, et liidu tootmisharu ei tundu varasema dumpingu mõjudest täielikult taastunud olevat. Ehkki uurimisperioodil ei saa olulise kahju olemasolu lõplikult kindlaks teha, analüüsib komisjon vähemalt seda, kas esineb olulise kahju oht. |
| --- | --- |

(417)

Komisjon leidis, et uurimisperioodi oli juba negatiivselt mõjutanud Argentinast pärit import ning uurimisperioodile järgneval perioodil halvenes liidu tootmisharu olukord veelgi. Hoolimata müügi- ja tootmismahu suurenemisest, mille põhjustas tarbimise kasv uurimisperioodil, ei esinenud liidu tootmisharu puhul märke tootmisharu majandusliku olukorra paranemise kohta. Tegelikult ei teeninud liidu tootmisharu uurimisperioodil peaaegu mingit kasumit, arvestades survet, mida avaldasid madalad hinnad asjaomasele impordile. Uurimisperioodil esinenud väiksed kasumid muutusid 2018. aasta esimese kuue kuu jooksul kahjumiteks. Eespool analüüsitud suundumused näitavad, et liidu tootmisharu ei tundu varasema dumpingu mõjudest täielikult taastunud olevat. Ehkki uurimisperioodil ei saa olulise kahju olemasolu lõplikult kindlaks teha, analüüsib komisjon vähemalt seda, kas esineb olulise kahju oht.

5.   KAHJU OHT

KAHJU OHT

5.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (418) | Kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõikega 8 uuris komisjon, kas vaatlusalusest riigist pärit subsideeritud import tekitab liidu tootmisharule olulise kahju ohu. |
| --- | --- |

(418)

Kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõikega 8 uuris komisjon, kas vaatlusalusest riigist pärit subsideeritud import tekitab liidu tootmisharule olulise kahju ohu.

| (419) | Liidu tootmisharu olulise kahju ohu analüüsis võetakse, kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõike 8 teise lõiguga, arvesse järgmisi tegureid:






  — | kõnealuse subsiidiumi või subsiidiumide laad ja sellest tulenev võimalik mõju kaubandusele; |
| --- | --- | --- |

(419)

Liidu tootmisharu olulise kahju ohu analüüsis võetakse, kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõike 8 teise lõiguga, arvesse järgmisi tegureid:

—

kõnealuse subsiidiumi või subsiidiumide laad ja sellest tulenev võimalik mõju kaubandusele;

| — | liidu turule suunatud subsideeritud impordi märkimisväärne kasvutempo, mis viitab importimise olulise suurenemise tõenäosusele; |
| --- | --- |

—

liidu turule suunatud subsideeritud impordi märkimisväärne kasvutempo, mis viitab importimise olulise suurenemise tõenäosusele;

| — | eksportiva tootja piisavad ja vabalt kasutatavad tootmisvõimsused eksportija osas või nende peatne ja oluline suurenemine, mis viitab tõenäosusele, et subsideeritud hinnaga eksport liitu võib oluliselt kasvada, võttes arvesse teiste mis tahes lisaeksporti vastu võtta võivate eksporditurgude olemasolu; |
| --- | --- |

—

eksportiva tootja piisavad ja vabalt kasutatavad tootmisvõimsused eksportija osas või nende peatne ja oluline suurenemine, mis viitab tõenäosusele, et subsideeritud hinnaga eksport liitu võib oluliselt kasvada, võttes arvesse teiste mis tahes lisaeksporti vastu võtta võivate eksporditurgude olemasolu;

| — | kas import toimub hindadega, mis oluliselt langetavad hindu või takistavad olulisel määral hinnatõuse, mis muidu aset leiaksid ja mis tõenäoliselt suurendaksid edasise impordi nõudlust; ning |
| --- | --- |

—

kas import toimub hindadega, mis oluliselt langetavad hindu või takistavad olulisel määral hinnatõuse, mis muidu aset leiaksid ja mis tõenäoliselt suurendaksid edasise impordi nõudlust; ning

| — | laovarude seis. |
| --- | --- |

—

laovarude seis.

5.2.   Kõnealuse subsiidiumi või subsiidiumide laad ja sellest tulenev võimalik mõju kaubandusele

Kõnealuse subsiidiumi või subsiidiumide laad ja sellest tulenev võimalik mõju kaubandusele

| (420) | Põhjenduses 304 tegi komisjon järelduse tasakaalustavate subsiidiumite olemasolu kohta kooskõlas alusmäärusega. Need avastatud subsiidiumid näitavad, et asjaomase toote import võib saada kasu valitsuse toetusest. Uurimisperioodi ajal ja pärast seda täheldatud märkimisväärne hindade allalöömine peaks avaldama veelgi negatiivsemat mõju liidu tootmisharu haprale majanduslikule olukorrale, mida täheldati juba uurimisperioodi ajal. Lisaks sellele, nagu on selgitatud põhjenduses 158, on Argentina biodiislikütusetööstust toetavate meetmete eesmärk tagada, et biodiisli eksport jääks väga konkurentsivõimeliseks sojaoa ostmise madalamate kulude tõttu (erinevalt liidu tootjatest, keda mõjutab rapsi hinna suurem kõikumine). Seepärast on tõenäoline, et vaatlusaluse toote subsideeritud import Argentina valitsuse toetusmeetmete laadi tõttu võib liidu tootmisharu majanduslikku olukorda jätkuvalt negatiivselt mõjutada. |
| --- | --- |

(420)

Põhjenduses 304 tegi komisjon järelduse tasakaalustavate subsiidiumite olemasolu kohta kooskõlas alusmäärusega. Need avastatud subsiidiumid näitavad, et asjaomase toote import võib saada kasu valitsuse toetusest. Uurimisperioodi ajal ja pärast seda täheldatud märkimisväärne hindade allalöömine peaks avaldama veelgi negatiivsemat mõju liidu tootmisharu haprale majanduslikule olukorrale, mida täheldati juba uurimisperioodi ajal. Lisaks sellele, nagu on selgitatud põhjenduses 158, on Argentina biodiislikütusetööstust toetavate meetmete eesmärk tagada, et biodiisli eksport jääks väga konkurentsivõimeliseks sojaoa ostmise madalamate kulude tõttu (erinevalt liidu tootjatest, keda mõjutab rapsi hinna suurem kõikumine). Seepärast on tõenäoline, et vaatlusaluse toote subsideeritud import Argentina valitsuse toetusmeetmete laadi tõttu võib liidu tootmisharu majanduslikku olukorda jätkuvalt negatiivselt mõjutada.

5.3.   Liidu turule suunatud subsideeritud impordi märkimisväärne kasvutempo, mis viitab impordi olulise suurenemise tõenäosusele

Liidu turule suunatud subsideeritud impordi märkimisväärne kasvutempo, mis viitab impordi olulise suurenemise tõenäosusele

| (421) | Esineb selge seos alates 2017. aasta septembrist esinenud Argentinast liidu turule suunduva biodiislikütuse impordi järsu ja märkimisväärse kasvu ning alates sellest kuust kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vähendamise vahel, nagu näitab tabel 9. See viitab Argentina eksportivate tootjate suutlikkusele reageerida muutuvatele turutingimustele. Lisaks kinnitavad uurimisperioodi järel Argentina biodiislikütuse importi kajastavad andmed, et impordi registreerimisest hoolimata ekspordivad Argentina eksportivad tootjad liidu turule jätkuvalt sarnaseid koguseid nagu uurimisperioodi ajal, kui dumpinguvastaseid tollimakse vähendati või need tühistati. |
| --- | --- |

(421)

Esineb selge seos alates 2017. aasta septembrist esinenud Argentinast liidu turule suunduva biodiislikütuse impordi järsu ja märkimisväärse kasvu ning alates sellest kuust kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vähendamise vahel, nagu näitab tabel 9. See viitab Argentina eksportivate tootjate suutlikkusele reageerida muutuvatele turutingimustele. Lisaks kinnitavad uurimisperioodi järel Argentina biodiislikütuse importi kajastavad andmed, et impordi registreerimisest hoolimata ekspordivad Argentina eksportivad tootjad liidu turule jätkuvalt sarnaseid koguseid nagu uurimisperioodi ajal, kui dumpinguvastaseid tollimakse vähendati või need tühistati.

| (422) | Seega leidis komisjon, pidades silmas liidu turu atraktiivsust Argentina ekspordi jaoks, et pärast dumpinguvastaste tollimaksude vähendamist 2017. aasta septembris viitab asjaolu, et Argentinast pärit biodiislikütuse impordi maht on märkimisväärselt suurenenud, sellise impordi jätkuva suurenemise tõenäosusele. Põhjenduses 463 esitatud analüüs impordi kohta ajavahemikul 2018. aasta jaanuarist augustini kinnitab Argentinast pärit biodiisli impordi tegelikku kasvu. |
| --- | --- |

(422)

Seega leidis komisjon, pidades silmas liidu turu atraktiivsust Argentina ekspordi jaoks, et pärast dumpinguvastaste tollimaksude vähendamist 2017. aasta septembris viitab asjaolu, et Argentinast pärit biodiislikütuse impordi maht on märkimisväärselt suurenenud, sellise impordi jätkuva suurenemise tõenäosusele. Põhjenduses 463 esitatud analüüs impordi kohta ajavahemikul 2018. aasta jaanuarist augustini kinnitab Argentinast pärit biodiisli impordi tegelikku kasvu.

5.4.   Kolmandate riikide piisav vabalt kasutatav tootmisvõimsus ja kasutussuutlikkus

Kolmandate riikide piisav vabalt kasutatav tootmisvõimsus ja kasutussuutlikkus

| (423) | Maailma biodiislikütuse tarbimist kajastava OECD põllumajandusstatistika (119) kohaselt moodustas Argentina tarbimine 2017. aastal üksnes ligikaudu 3,5 % üleilmsest tarbimisest. Nagu näidatud põhjenduses 202, eksportis Argentina uurimisperioodil 57 % oma toodangust. |
| --- | --- |

(423)

Maailma biodiislikütuse tarbimist kajastava OECD põllumajandusstatistika (119) kohaselt moodustas Argentina tarbimine 2017. aastal üksnes ligikaudu 3,5 % üleilmsest tarbimisest. Nagu näidatud põhjenduses 202, eksportis Argentina uurimisperioodil 57 % oma toodangust.

119

| (424) | Argentina tarbimise madal tase võrreldes üleilmse tarbimisega ning ELi ligikaudu 40 % tarbimine ja USA ligikaudu 25 % tarbimine viitavad selgelt, et Argentina biodiislikütuse sektor on ekspordile suunatud ning kõnealustest turgudest sõltuv (vt ka põhjendus 209). |
| --- | --- |

(424)

Argentina tarbimise madal tase võrreldes üleilmse tarbimisega ning ELi ligikaudu 40 % tarbimine ja USA ligikaudu 25 % tarbimine viitavad selgelt, et Argentina biodiislikütuse sektor on ekspordile suunatud ning kõnealustest turgudest sõltuv (vt ka põhjendus 209).

| (425) | Argentina biodiislikütuse tootjate vaba tootmisvõimsus on uurimisperioodil hinnangute kohaselt üle 1,2 miljoni tonni. See hinnang põhineb teabel, mis on saadud valimisse kaasatud eksportivatelt tootjatelt, kes esindavad 84 % kogu ekspordist liitu, ja seda on ekstrapoleeritud kogu Argentina tootmisharuga. |
| --- | --- |

(425)

Argentina biodiislikütuse tootjate vaba tootmisvõimsus on uurimisperioodil hinnangute kohaselt üle 1,2 miljoni tonni. See hinnang põhineb teabel, mis on saadud valimisse kaasatud eksportivatelt tootjatelt, kes esindavad 84 % kogu ekspordist liitu, ja seda on ekstrapoleeritud kogu Argentina tootmisharuga.

| (426) | Argentina biodiislikütuse tootjate vaba tootmisvõimsus püsis EBB poolt komisjonile esitatud teabele tuginedes uurimisperioodile järgneval perioodil sarnasel tasemel. |
| --- | --- |

(426)

Argentina biodiislikütuse tootjate vaba tootmisvõimsus püsis EBB poolt komisjonile esitatud teabele tuginedes uurimisperioodile järgneval perioodil sarnasel tasemel.

| (427) | 27. augustil 2017 kehtestas USA esialgsed tasakaalustavad tollimaksud Argentinast pärit biodiislikütuse impordi vastu määraga vahemikus 50–60 % ning seejärel 9. novembril 2017 lõplikud tollimaksud määraga vahemikus 71,45–72,28 %. 2017. aasta oktoobris kehtestas USA esialgsed dumpinguvastased tollimaksud vahemikus 54,36–70,05 %. 3. jaanuaril 2018 kinnitas USA neid tollimakse oma lõplikus otsuses, (120) muutes veidi taset, mis jäi vahemikku 60,44–86,41 %. |
| --- | --- |

(427)

27. augustil 2017 kehtestas USA esialgsed tasakaalustavad tollimaksud Argentinast pärit biodiislikütuse impordi vastu määraga vahemikus 50–60 % ning seejärel 9. novembril 2017 lõplikud tollimaksud määraga vahemikus 71,45–72,28 %. 2017. aasta oktoobris kehtestas USA esialgsed dumpinguvastased tollimaksud vahemikus 54,36–70,05 %. 3. jaanuaril 2018 kinnitas USA neid tollimakse oma lõplikus otsuses, (120) muutes veidi taset, mis jäi vahemikku 60,44–86,41 %.

120

| (428) | USAs, mis oli enne nende tollimaksude kehtestamist Argentina jaoks kõige olulisem eksporditurg, kehtestatud tollimaksude kõrge tase annab kindlalt märku selle kohta, et see biodiislikütuse eksport suunati kohe ümber liidu turule. Seda ümbersuunamist toetab peaaegu samaaegne dumpinguvastaste tollimaksude alandamine Argentina biodiislilt liidus. Kõnealuseid muutuseid on näidatud allpool tabelis 20.

  Tabel 20


  Ekspordimaht (tonnides) kuus












  Argentinast pärit ekspordi maht (tonnides) | 7/2017 | 8/2017 | 9/2017 | 10/2017 | 11/2017 | 12/2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USAsse | 220 360 | 14 483 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Euroopa Liitu | 0 | 60 000 | 30 000 | 200 000 | 185 000 | 163 091 |
| Allikas: Argentina ekspordistatistika. |

(428)

USAs, mis oli enne nende tollimaksude kehtestamist Argentina jaoks kõige olulisem eksporditurg, kehtestatud tollimaksude kõrge tase annab kindlalt märku selle kohta, et see biodiislikütuse eksport suunati kohe ümber liidu turule. Seda ümbersuunamist toetab peaaegu samaaegne dumpinguvastaste tollimaksude alandamine Argentina biodiislilt liidus. Kõnealuseid muutuseid on näidatud allpool tabelis 20.

Tabel 20

Tabel 20

Ekspordimaht (tonnides) kuus

Ekspordimaht (tonnides) kuus

Argentinast pärit ekspordi maht (tonnides)

7/2017

8/2017

9/2017

10/2017

11/2017

12/2017

USAsse

220 360

14 483

0

0

0

0

Euroopa Liitu

0

60 000

30 000

200 000

185 000

163 091

Allikas: Argentina ekspordistatistika.

Allikas:

| (429) | Argentinast liitu suunduva ekspordi tase, mis on esitatud tabelis 20, ei võrdu Argentinast liitu suunduva impordi tasemega, mida on kajastatud põhjenduse 333 tabelis 9. Erinevus ei tulene üksnes erinevast andmete allikast, vaid peamiselt ekspordi- ja imporditehingute registreerimise erinevast ajast vastavas statistikas. |
| --- | --- |

(429)

Argentinast liitu suunduva ekspordi tase, mis on esitatud tabelis 20, ei võrdu Argentinast liitu suunduva impordi tasemega, mida on kajastatud põhjenduse 333 tabelis 9. Erinevus ei tulene üksnes erinevast andmete allikast, vaid peamiselt ekspordi- ja imporditehingute registreerimise erinevast ajast vastavas statistikas.

| (430) | Nagu näidatud põhjenduses 425, esineb piisav vabalt kasutatav tootmisvõimsus, mis tingituna müügistruktuuri muutusest (USA turu väljajätmine) isegi kasvab. See viitab tõenäosusele, et liitu suunduva subsideeritud ekspordi kogused kasvavad suurel määral. Puuduvad muud teadaolevad eksporditurud, mis võiksid seda lisaeksporti kasutada, sest USA ja liit kokku moodustavad ligikaudu 2/3 üleilmsest biodiislikütuse tarbimisest. |
| --- | --- |

(430)

Nagu näidatud põhjenduses 425, esineb piisav vabalt kasutatav tootmisvõimsus, mis tingituna müügistruktuuri muutusest (USA turu väljajätmine) isegi kasvab. See viitab tõenäosusele, et liitu suunduva subsideeritud ekspordi kogused kasvavad suurel määral. Puuduvad muud teadaolevad eksporditurud, mis võiksid seda lisaeksporti kasutada, sest USA ja liit kokku moodustavad ligikaudu 2/3 üleilmsest biodiislikütuse tarbimisest.

| (431) | Pärast teabedokumendi avaldamist kinnitasid seoses eksporditurgude kasutussuutlikkusega Argentina eksportivate tootjate jaoks 10. juulil 2018 Peruu ametiasutused dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist kokku 137,4–399,8 USA dollarit tonni kohta. |
| --- | --- |

(431)

Pärast teabedokumendi avaldamist kinnitasid seoses eksporditurgude kasutussuutlikkusega Argentina eksportivate tootjate jaoks 10. juulil 2018 Peruu ametiasutused dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist kokku 137,4–399,8 USA dollarit tonni kohta.

| (432) | Komisjon tuvastas märke, et Argentinast lähtuva impordi jätkuva ümbersuunamine oht võib tekitada liidu tootmisharule kahju. |
| --- | --- |

(432)

Komisjon tuvastas märke, et Argentinast lähtuva impordi jätkuva ümbersuunamine oht võib tekitada liidu tootmisharule kahju.

5.5.   Subsideeritud impordi hinnatase

Subsideeritud impordi hinnatase

| (433) | Biodiislikütuse import, mis saabus Argentinast liidu turule uurimisperioodi nelja viimase kuu jooksul, oli märkimisväärselt madalamate hindadega kui liidu tootmisharu kehtestatud hinnad. Nagu selgitatud põhjenduses 354, kehtestas komisjon uurimisperioodi jaoks kaalutud keskmised hinna allalöömise marginaalid vahemikus 9,5–15,2 %. Impordistatistikas täheldatud hindade võrdlus liidu tootmisharu müügihindadega kinnitab seda erinevust. Argentinast imporditud biodiislikütuse hinnad alanesid uurimisperioodile järgneval perioodil veelgi. |
| --- | --- |

(433)

Biodiislikütuse import, mis saabus Argentinast liidu turule uurimisperioodi nelja viimase kuu jooksul, oli märkimisväärselt madalamate hindadega kui liidu tootmisharu kehtestatud hinnad. Nagu selgitatud põhjenduses 354, kehtestas komisjon uurimisperioodi jaoks kaalutud keskmised hinna allalöömise marginaalid vahemikus 9,5–15,2 %. Impordistatistikas täheldatud hindade võrdlus liidu tootmisharu müügihindadega kinnitab seda erinevust. Argentinast imporditud biodiislikütuse hinnad alanesid uurimisperioodile järgneval perioodil veelgi.

5.6.   Laovarude seis

Laovarude seis

| (434) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarude taseme muutuseid on üksikasjalikult kirjeldatud põhjenduss 394. Nagu selgitatud, siis tingituna asjaolust, et asjaomast toodet müüakse mahtlastina, on laovarude seis kahju ohu puhul vähemtähtis näitaja. |
| --- | --- |

(434)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarude taseme muutuseid on üksikasjalikult kirjeldatud põhjenduss 394. Nagu selgitatud, siis tingituna asjaolust, et asjaomast toodet müüakse mahtlastina, on laovarude seis kahju ohu puhul vähemtähtis näitaja.

5.7.   Järeldus

Järeldus

| (435) | Põhjenduses 419 loetletud kahju ohtu käsitlevate tegurite analüüsi silmas pidades tegi komisjon järelduse, et liidu tootmisharu habras majanduslik seisund arvatavasti halveneb tingituna kiirest ja pidevast massilisest subsideeritud biodiislikütuse impordist Argentinast. Seepärast esines uurimisperioodi lõpus liidu tootmisharu suhtes vähemalt selgelt prognoositav ja peatselt toimuva kahju oht, mis toetab kahju ohu esinemise kohta tehtud järeldust alusmääruse artikli 8 lõike 8 alusel. |
| --- | --- |

(435)

Põhjenduses 419 loetletud kahju ohtu käsitlevate tegurite analüüsi silmas pidades tegi komisjon järelduse, et liidu tootmisharu habras majanduslik seisund arvatavasti halveneb tingituna kiirest ja pidevast massilisest subsideeritud biodiislikütuse impordist Argentinast. Seepärast esines uurimisperioodi lõpus liidu tootmisharu suhtes vähemalt selgelt prognoositav ja peatselt toimuva kahju oht, mis toetab kahju ohu esinemise kohta tehtud järeldust alusmääruse artikli 8 lõike 8 alusel.

| (436) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei nõustunud Argentina valitsus komisjoni järeldusega ja väitis, et impordi kasv oli tingitud asjaolust, et Argentina import ajavahemikus 2012–2017 jäeti ebaseaduslikult liidu turult kõrvale. Argentina valitsus lisas ka, et komisjon ei ole hinnanud tõendeid, mis kinnitaksid, et biodiisli impordi suurenemine Argentiinast jätkub ka tulevikus. |
| --- | --- |

(436)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei nõustunud Argentina valitsus komisjoni järeldusega ja väitis, et impordi kasv oli tingitud asjaolust, et Argentina import ajavahemikus 2012–2017 jäeti ebaseaduslikult liidu turult kõrvale. Argentina valitsus lisas ka, et komisjon ei ole hinnanud tõendeid, mis kinnitaksid, et biodiisli impordi suurenemine Argentiinast jätkub ka tulevikus.

| (437) | Komisjon esitas põhjenduses 428 üksikasjalikku teavet Argentinast pärit biodiisli igakuise impordi arengu kohta uurimisperioodil. Põhjenduses 463 esitas komisjon teabe biodiisli impordi taseme kohta Argentinast ajavahemikul 2018. aasta jaanuarist kuni augustini. See teave näitab, et pärast uurimisperioodi lõppu jätkus septembris 2017 alanud import hoolimata registreerimisest. |
| --- | --- |

(437)

Komisjon esitas põhjenduses 428 üksikasjalikku teavet Argentinast pärit biodiisli igakuise impordi arengu kohta uurimisperioodil. Põhjenduses 463 esitas komisjon teabe biodiisli impordi taseme kohta Argentinast ajavahemikul 2018. aasta jaanuarist kuni augustini. See teave näitab, et pärast uurimisperioodi lõppu jätkus septembris 2017 alanud import hoolimata registreerimisest.

| (438) | Import, mille puhul komisjon leidis, et seda subsideeritakse, ja jätkuv suuremahuline import liitu kujutas endast uurimisperioodi lõpus ohtu liidu tootmisharule prognoositava ja otsese kahju tekitamise ohu tõttu. Seetõttu ei muutnud komisjon oma järeldust kahju ohu kohta vastavalt alusmääruse artikli 8 lõikele 8. |
| --- | --- |

(438)

Import, mille puhul komisjon leidis, et seda subsideeritakse, ja jätkuv suuremahuline import liitu kujutas endast uurimisperioodi lõpus ohtu liidu tootmisharule prognoositava ja otsese kahju tekitamise ohu tõttu. Seetõttu ei muutnud komisjon oma järeldust kahju ohu kohta vastavalt alusmääruse artikli 8 lõikele 8.

| (439) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist kommenteeris CARBIO seoses uurimisperioodi järgsete majandusnäitajate analüüsiga, et RME hinnad on hooajalised, et RME hinnad olid 2018. aasta augustist kuni oktoobrini rekordtasemel ning et liidu tootmisharu müük kasvas uurimisperioodi järgsel perioodil võrreldes 2016. aastaga. |
| --- | --- |

(439)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist kommenteeris CARBIO seoses uurimisperioodi järgsete majandusnäitajate analüüsiga, et RME hinnad on hooajalised, et RME hinnad olid 2018. aasta augustist kuni oktoobrini rekordtasemel ning et liidu tootmisharu müük kasvas uurimisperioodi järgsel perioodil võrreldes 2016. aastaga.

| (440) | Komisjon võttis need märkused teadmiseks. Kuid need ei ole siiski vastuolus komisjoni järeldusega, eriti seoses uurimisperioodil kahju tekitamisega, nagu on märgitud põhjenduses 417. |
| --- | --- |

(440)

Komisjon võttis need märkused teadmiseks. Kuid need ei ole siiski vastuolus komisjoni järeldusega, eriti seoses uurimisperioodil kahju tekitamisega, nagu on märgitud põhjenduses 417.

6.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (441) | Alusmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt analüüsis komisjon, kas liidu tootmisharule tekitatava olulise kahju ohtu põhjustas vaatlusalusest riigist pärit subsideeritud import. Alusmääruse artikli 8 lõike 6 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu kahjustamise ohtu võisid samal ajal tekitada muud teadaolevad tegurid. Komisjon tagas, et võimalikku kahju ohtu, mida põhjustasid muud tegurid peale Argentinast tuleva subsideeritud impordi, ei omistataks subsideeritud impordile. Sellised tegurid on import kolmandatest riikidest ja liidu tootmisharu eksporditegevus. |
| --- | --- |

(441)

Alusmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt analüüsis komisjon, kas liidu tootmisharule tekitatava olulise kahju ohtu põhjustas vaatlusalusest riigist pärit subsideeritud import. Alusmääruse artikli 8 lõike 6 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu kahjustamise ohtu võisid samal ajal tekitada muud teadaolevad tegurid. Komisjon tagas, et võimalikku kahju ohtu, mida põhjustasid muud tegurid peale Argentinast tuleva subsideeritud impordi, ei omistataks subsideeritud impordile. Sellised tegurid on import kolmandatest riikidest ja liidu tootmisharu eksporditegevus.

6.1.   Subsideeritud impordi mõju

Subsideeritud impordi mõju

| (442) | Nagu märgitud põhjenduses 334, ei esinenud aastatel 2014–2016 ega uurimisperioodi esimestel kuudel Argentinast liitu suunduvat importi või esines üksnes vähene nimetatud import. Samas suurenes import märkimisväärselt uurimisperioodi viimastel kuudel. Nagu märgitud põhjenduses 381, oli Argentina impordi hinnanguline turuosa 2017. aasta viimases kvartalis üle 10 % ning see püsis üle 10 % ka 2018. aasta esimeses kvartalis, st pärast uurimisperioodi ja impordi registreerimisest hoolimata. Nagu näidatud põhjenduses 354, alandas Argentina biodiislikütuse import liidu tootmisharu hindu uurimisperioodi jooksul 9,5–15,2 %. |
| --- | --- |

(442)

Nagu märgitud põhjenduses 334, ei esinenud aastatel 2014–2016 ega uurimisperioodi esimestel kuudel Argentinast liitu suunduvat importi või esines üksnes vähene nimetatud import. Samas suurenes import märkimisväärselt uurimisperioodi viimastel kuudel. Nagu märgitud põhjenduses 381, oli Argentina impordi hinnanguline turuosa 2017. aasta viimases kvartalis üle 10 % ning see püsis üle 10 % ka 2018. aasta esimeses kvartalis, st pärast uurimisperioodi ja impordi registreerimisest hoolimata. Nagu näidatud põhjenduses 354, alandas Argentina biodiislikütuse import liidu tootmisharu hindu uurimisperioodi jooksul 9,5–15,2 %.

| (443) | Pidades silmas ajalist kokkulangevust ühelt poolt Argentina biodiislikütuse subsideeritud ja liidu tootmisharu hindadest madalama hinnaga impordi märkimisväärse ja järsu suurenemise ning teiselt poolt liidu tootmisharu turuosa hinnangulise vähenemise vahel 2017. aasta viimases ja 2018. aasta esimeses kvartalis, mis tuleneb selle tootmisharu suutmatusest teenida kasumit, tegi komisjon järelduse, et see subsideeritud import avaldas liidu tootmisharu olukorrale negatiivset mõju. Peale selle on vähene omamaine tarbimine Argentinas, Argentina biodiislikütuse tootjate märkimisväärne vaba tootmisvõimsus ja suuruselt teie ekspordituru ehk USA turu sulgemine suunanud ülemäärase toodangu Argentinast liitu, mille tarbimismaht moodustab 40 % üleilmsest tarbimisest. Seega on liidust saanud üks atraktiivsemaid sihtkohti Argentina biodiislikütuse subsideeritud impordi jaoks, mis kahjustab liidu tootmisharu. |
| --- | --- |

(443)

Pidades silmas ajalist kokkulangevust ühelt poolt Argentina biodiislikütuse subsideeritud ja liidu tootmisharu hindadest madalama hinnaga impordi märkimisväärse ja järsu suurenemise ning teiselt poolt liidu tootmisharu turuosa hinnangulise vähenemise vahel 2017. aasta viimases ja 2018. aasta esimeses kvartalis, mis tuleneb selle tootmisharu suutmatusest teenida kasumit, tegi komisjon järelduse, et see subsideeritud import avaldas liidu tootmisharu olukorrale negatiivset mõju. Peale selle on vähene omamaine tarbimine Argentinas, Argentina biodiislikütuse tootjate märkimisväärne vaba tootmisvõimsus ja suuruselt teie ekspordituru ehk USA turu sulgemine suunanud ülemäärase toodangu Argentinast liitu, mille tarbimismaht moodustab 40 % üleilmsest tarbimisest. Seega on liidust saanud üks atraktiivsemaid sihtkohti Argentina biodiislikütuse subsideeritud impordi jaoks, mis kahjustab liidu tootmisharu.

| (444) | Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Argentina valitsus, et Argentinast pärit import ei tähenda impordi või turuosade märkimisväärset kasvu. Sõltumatu importija Gunvor märkis seoses sellega, et import naasis oma ajaloolise keskmise taseme juurde. |
| --- | --- |

(444)

Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Argentina valitsus, et Argentinast pärit import ei tähenda impordi või turuosade märkimisväärset kasvu. Sõltumatu importija Gunvor märkis seoses sellega, et import naasis oma ajaloolise keskmise taseme juurde.

| (445) | Seoses sellega pidas komisjon hinnangulise turuosa saavutamist, mis ületas 2017. aasta viimases kvartalis 10 % võrreldes 0 % turuosaga 2017. aasta esimese kaheksa kuu jooksul, märkimisväärseks kasvuks. |
| --- | --- |

(445)

Seoses sellega pidas komisjon hinnangulise turuosa saavutamist, mis ületas 2017. aasta viimases kvartalis 10 % võrreldes 0 % turuosaga 2017. aasta esimese kaheksa kuu jooksul, märkimisväärseks kasvuks.

| (446) | Lisaks märkis CARBIO pärast teabedokumendi avaldamist, et seoses kahju ohu analüüsiga peab komisjon viitama oluliselt suurenenud impordi tõenäosusele ning et impordi suurenemine, mis on tingitud üksnes väidetavalt normaalsete kaubandus- ja konkurentsitingimuste taastumisest, mis tulenes põhjendamatute dumpinguvastaste tollimaksude kaotamisest, ei viita tõenäosusele, et import kasvab jätkuvalt märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(446)

Lisaks märkis CARBIO pärast teabedokumendi avaldamist, et seoses kahju ohu analüüsiga peab komisjon viitama oluliselt suurenenud impordi tõenäosusele ning et impordi suurenemine, mis on tingitud üksnes väidetavalt normaalsete kaubandus- ja konkurentsitingimuste taastumisest, mis tulenes põhjendamatute dumpinguvastaste tollimaksude kaotamisest, ei viita tõenäosusele, et import kasvab jätkuvalt märkimisväärselt.

| (447) | Nagu on selgitatud põhjendustes 335–338, biodiislikütuse import Argentinast 2018. aastal jätkus ning jõudis hinnanguliselt tasemeni 11,5 %. Samuti ei vähenenud Argentinast pärit import pärast registreerimist alates 25. maist 2018. See koos Argentina biodiislikütuse tootjate vaba tootmisvõimsusega, mida on kirjeldatud põhjenduses 425, ja liidu turu atraktiivsus, näitab tõenäosust, et import suureneb tulevikus oluliselt. Komisjoni arvates kajastab see Argentinast pärit impordi suurenemine ebaõiglaseid kaubandustingimusi (võrreldes tavapäraste kaubandustingimustega ilma eelnevate kehtestatud dumpinguvastaste meetmeteta) tulenevalt sellest, et avastati subsiidiume. |
| --- | --- |

(447)

Nagu on selgitatud põhjendustes 335–338, biodiislikütuse import Argentinast 2018. aastal jätkus ning jõudis hinnanguliselt tasemeni 11,5 %. Samuti ei vähenenud Argentinast pärit import pärast registreerimist alates 25. maist 2018. See koos Argentina biodiislikütuse tootjate vaba tootmisvõimsusega, mida on kirjeldatud põhjenduses 425, ja liidu turu atraktiivsus, näitab tõenäosust, et import suureneb tulevikus oluliselt. Komisjoni arvates kajastab see Argentinast pärit impordi suurenemine ebaõiglaseid kaubandustingimusi (võrreldes tavapäraste kaubandustingimustega ilma eelnevate kehtestatud dumpinguvastaste meetmeteta) tulenevalt sellest, et avastati subsiidiume.

| (448) | Seepärast leidis komisjon, et Argentina biodiislikütuse subsideeritud import tekitab olulise kahju ohu liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(448)

Seepärast leidis komisjon, et Argentina biodiislikütuse subsideeritud import tekitab olulise kahju ohu liidu tootmisharule.

6.2.   Muud teadaolevad tegurid

Muud teadaolevad tegurid

| (449) | Komisjon kontrollis ka seda, kas muud teadaolevad tegurid suudavad eraldi või ühiselt rõhutada põhjuslikku seost, mis on tehtud kindlaks subsideeritud impordi ja tuvastatud kahju ohu vahel. |
| --- | --- |

(449)

Komisjon kontrollis ka seda, kas muud teadaolevad tegurid suudavad eraldi või ühiselt rõhutada põhjuslikku seost, mis on tehtud kindlaks subsideeritud impordi ja tuvastatud kahju ohu vahel.

| (450) | Pärast teabedokumendi avaldamist väitis CARBIO, et liidu tootmisharu ei olnud suutnud saavutada järkjärgulist taastumist vaatlusalusel perioodil, seega ka ajal, mil ei toimunud importi Argentinast. CARBIO väitis lisaks, et see tõendab, et esineb muid tegureid, mis mõjutavad liidu tootmisharu tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(450)

Pärast teabedokumendi avaldamist väitis CARBIO, et liidu tootmisharu ei olnud suutnud saavutada järkjärgulist taastumist vaatlusalusel perioodil, seega ka ajal, mil ei toimunud importi Argentinast. CARBIO väitis lisaks, et see tõendab, et esineb muid tegureid, mis mõjutavad liidu tootmisharu tulemuslikkust.

| (451) | Komisjon järeldas põhjenduses 416, et liidu tootmisharu kasumlikkus oli enamiku vaatlusaluse perioodi jooksul tõepoolest madal ning ei suudetud jõuda tavapäraste kasumlike tehingute tasemeni. Nagu on selgitatud põhjenduses 405, märkis komisjon siiski, et liidu tootmisharu ei ole eelmise uurimise käigus tuvastatud varasemast dumpingust täielikult toibunud. Pealegi ei selgita asjaolu, et liidu tootjad kasutavad sisendina rapsi (võrreldes Argentina eksportivate tootjatega, kes kasutavad sojauba) ELi ja Argentina biodiislikütuse vahelisi hinnaerinevusi. Kui eksportivad tootjad ostaksid sojaube moonutamata hindadega, oleks nende ekspordihinnad väga sarnased liidu hindadega. Seega, nagu allpool selgitatud, ei ole uurimisel kindlaks tehtud ühtegi tegurit, mis rõhutaks põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja avastatud kahju ohu vahel. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(451)

Komisjon järeldas põhjenduses 416, et liidu tootmisharu kasumlikkus oli enamiku vaatlusaluse perioodi jooksul tõepoolest madal ning ei suudetud jõuda tavapäraste kasumlike tehingute tasemeni. Nagu on selgitatud põhjenduses 405, märkis komisjon siiski, et liidu tootmisharu ei ole eelmise uurimise käigus tuvastatud varasemast dumpingust täielikult toibunud. Pealegi ei selgita asjaolu, et liidu tootjad kasutavad sisendina rapsi (võrreldes Argentina eksportivate tootjatega, kes kasutavad sojauba) ELi ja Argentina biodiislikütuse vahelisi hinnaerinevusi. Kui eksportivad tootjad ostaksid sojaube moonutamata hindadega, oleks nende ekspordihinnad väga sarnased liidu hindadega. Seega, nagu allpool selgitatud, ei ole uurimisel kindlaks tehtud ühtegi tegurit, mis rõhutaks põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja avastatud kahju ohu vahel. Seepärast lükati see väide tagasi.

6.3.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (452) | Impordimahud muudest kolmandatest riikidest muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 21


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Maht (tonnides) | 5 395 | 1 160 | 38 497 | 217 313 |
| Indeks | 100 | 22 | 714 | 4 028 |
| Turuosa | 0,0 % | 0,0 % | 0,3 % | 1,6 % |
| Keskmine hind (eurot/t) | 941 | 826 | 763 | 812 |
| Malaisia | Maht (tonnides) | 340 240 | 349 571 | 273 427 | 378 395 |
| Indeks | 100 | 103 | 80 | 111 |
| Turuosa | 2,9 % | 2,9 % | 2,3 % | 2,7 % |
| Keskmine hind (eurot/t) | 883 | 880 | 975 | 1 007 |
| Kõik riigid, v.a Argentina, Hiina ja Malaisia | Maht (tonnides) | 197 787 | 104 765 | 202 879 | 207 953 |
| Indeks | 100 | 53 | 103 | 105 |
| Turuosa | 1,7 % | 0,9 % | 1,7 % | 1,5 % |
| Keskmine hind (eurot/t) | 820 | 791 | 762 | 891 |
| Allikas: ELi impordistatistika, mis põhineb süsteemi „Surveillance 2“ andmebaasil. |

(452)

Impordimahud muudest kolmandatest riikidest muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 21

Tabel 21

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Hiina Rahvavabariik

Maht (tonnides)

5 395

1 160

38 497

217 313

Indeks

Indeks

100

100

22

22

714

714

4 028

4 028

Turuosa

0,0 %

0,0 %

0,3 %

1,6 %

Keskmine hind (eurot/t)

941

826

763

812

Malaisia

Maht (tonnides)

340 240

349 571

273 427

378 395

Indeks

Indeks

100

100

103

103

80

80

111

111

Turuosa

2,9 %

2,9 %

2,3 %

2,7 %

Keskmine hind (eurot/t)

883

880

975

1 007

Kõik riigid, v.a Argentina, Hiina ja Malaisia

Maht (tonnides)

197 787

104 765

202 879

207 953

Indeks

Indeks

100

100

53

53

103

103

105

105

Turuosa

1,7 %

0,9 %

1,7 %

1,5 %

Keskmine hind (eurot/t)

820

791

762

891

Allikas: ELi impordistatistika, mis põhineb süsteemi „Surveillance 2“ andmebaasil.

Allikas:

| (453) | Kui Argentinast pärit import välja arvata, siis oleks üksnes veel kahest riigist ehk Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) ja Malaisiast pärit import ületanud igal asjaomasel aastal 1 % turuosa. |
| --- | --- |

(453)

Kui Argentinast pärit import välja arvata, siis oleks üksnes veel kahest riigist ehk Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) ja Malaisiast pärit import ületanud igal asjaomasel aastal 1 % turuosa.

| (454) | Ainus märkimisväärne import HRVst esines uurimisperioodil ja selle turuosa ulatus 1,6 %ni. |
| --- | --- |

(454)

Ainus märkimisväärne import HRVst esines uurimisperioodil ja selle turuosa ulatus 1,6 %ni.

| (455) | Malaisiast pärit import oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilne ja selle turuosa oli vahemikus 2,3–2,9 %. |
| --- | --- |

(455)

Malaisiast pärit import oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilne ja selle turuosa oli vahemikus 2,3–2,9 %.

| (456) | Muudest kolmandatest riikidest kui Argentina, HRV või Malaisia pärit import ei ületanud kunagi kokku 1,7 % turuosa. Seepärast ei oleks ükski neist riikidest saanud avaldada mingit olulist mõju liidu tootmisharu turuosale, eelkõige arvestades asjaomase impordi stabiilseid koguseid. |
| --- | --- |

(456)

Muudest kolmandatest riikidest kui Argentina, HRV või Malaisia pärit import ei ületanud kunagi kokku 1,7 % turuosa. Seepärast ei oleks ükski neist riikidest saanud avaldada mingit olulist mõju liidu tootmisharu turuosale, eelkõige arvestades asjaomase impordi stabiilseid koguseid.

| (457) | Uurimisperioodil HRVst imporditud biodiislikütuse keskmine hind oli 812 eurot tonni kohta. See oli ainus kord, mil selline import toimus märkimisväärsetes kogustes. Malaisia puhul ulatus keskmine impordihind 883 eurost tonni kohta 2014. aastal rohkem kui 1 000 euroni tonni kohta uurimisperioodil. Samal ajal suurenes maht vaatlusalusel perioodil üksnes 11 %, mis on väiksem kui nõudluse kasv, tuues kaasa turuosa kaotuse. |
| --- | --- |

(457)

Uurimisperioodil HRVst imporditud biodiislikütuse keskmine hind oli 812 eurot tonni kohta. See oli ainus kord, mil selline import toimus märkimisväärsetes kogustes. Malaisia puhul ulatus keskmine impordihind 883 eurost tonni kohta 2014. aastal rohkem kui 1 000 euroni tonni kohta uurimisperioodil. Samal ajal suurenes maht vaatlusalusel perioodil üksnes 11 %, mis on väiksem kui nõudluse kasv, tuues kaasa turuosa kaotuse.

| (458) | Seoses sellega oli keskmine impordihind Argentinast uurimisperioodil 636 eurot tonni kohta, st märkimisväärselt madalam kui kõikidel teistel turuosalistel. Statistiline teave ei osuta täpselt erinevustele, mis esinevad liitu imporditud biodiislikütuse omaduste puhul. Hinnaerinevused tulenevad CFPP erinevast tasemest ning sellest, kas imporditud biodiislikütuse suhtes saab kohaldada topeltarvestust või mitte. |
| --- | --- |

(458)

Seoses sellega oli keskmine impordihind Argentinast uurimisperioodil 636 eurot tonni kohta, st märkimisväärselt madalam kui kõikidel teistel turuosalistel. Statistiline teave ei osuta täpselt erinevustele, mis esinevad liitu imporditud biodiislikütuse omaduste puhul. Hinnaerinevused tulenevad CFPP erinevast tasemest ning sellest, kas imporditud biodiislikütuse suhtes saab kohaldada topeltarvestust või mitte.

| (459) | Pärast teabedokumendi avalikustamist väitis Argentina valitsus, et Argentinast pärit impordi ja liidu tootmisharule tekitatava kahju vahel ei ole põhjuslikku seost, mis oleks tingitud muudest teguritest, nimelt muudest riikidest pärit impordist. |
| --- | --- |

(459)

Pärast teabedokumendi avalikustamist väitis Argentina valitsus, et Argentinast pärit impordi ja liidu tootmisharule tekitatava kahju vahel ei ole põhjuslikku seost, mis oleks tingitud muudest teguritest, nimelt muudest riikidest pärit impordist.

| (460) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Argentina valitsus oma väidet, et komisjon ei uurinud kõigi võimalike tegurite mõju, mis võivad põhjustada liidu tootmisharule kahju, välja arvatud Argentinast pärit biodiislikütuse import. |
| --- | --- |

(460)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Argentina valitsus oma väidet, et komisjon ei uurinud kõigi võimalike tegurite mõju, mis võivad põhjustada liidu tootmisharule kahju, välja arvatud Argentinast pärit biodiislikütuse import.

| (461) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas CARBIO oma väidet, et kahju ei põhjustanud Argentinast pärinev import. |
| --- | --- |

(461)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas CARBIO oma väidet, et kahju ei põhjustanud Argentinast pärinev import.

| (462) | Mis puutub teistest riikidest pärit importi, siis esitas komisjon eespool esitatud üksikasjaliku teabe. Veel kaks riiki, kellel oli uurimisperioodil märkimisväärne import, olid Malaisia ja HRV, kellele kuulus liidus vastavalt 2,7 % ja 1,6 % turuosa. Need turuosad on märkimisväärselt väiksemad võrreldes turuosaga, mis tehti kindlaks 2017. aasta viimases kvartalis Argentinast pärit impordi puhul, mis ületas 10 %. Peale selle oli Malaisiast ja HRVst pärit impordi keskmine hind vastavalt 1 007 ja 812 eurot tonni kohta. Need hinnad, võrreldes 636 euroga tonni biodiisli kohta, mis imporditi uurimisperioodi jooksul Argentinast, näitavad, et Malaisiast ja Hiinast pärit import ei vähendanud ei mahu ega väärtuse poolest põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja tuvastatud kahju vahel. |
| --- | --- |

(462)

Mis puutub teistest riikidest pärit importi, siis esitas komisjon eespool esitatud üksikasjaliku teabe. Veel kaks riiki, kellel oli uurimisperioodil märkimisväärne import, olid Malaisia ja HRV, kellele kuulus liidus vastavalt 2,7 % ja 1,6 % turuosa. Need turuosad on märkimisväärselt väiksemad võrreldes turuosaga, mis tehti kindlaks 2017. aasta viimases kvartalis Argentinast pärit impordi puhul, mis ületas 10 %. Peale selle oli Malaisiast ja HRVst pärit impordi keskmine hind vastavalt 1 007 ja 812 eurot tonni kohta. Need hinnad, võrreldes 636 euroga tonni biodiisli kohta, mis imporditi uurimisperioodi jooksul Argentinast, näitavad, et Malaisiast ja Hiinast pärit import ei vähendanud ei mahu ega väärtuse poolest põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja tuvastatud kahju vahel.

| (463) | Pärast teabedokumendi avaldamist esitas CARBIO märkuseid Indoneesiast pärit suureneva impordi kohta. Import muudest kolmandatest riikidest 2018. aasta esimese kaheksa kuu jooksul, võrrelduna Argentinast pärit impordiga sama perioodi jooksul, mis on esitatud põhjenduses 335, oli järgmine:

  Tabel 22


  Import kolmandatest riikidest 2018. aasta jaanuarist augustini | Impordimaht (tonnides) | Hinnanguline turuosa | Keskmine hind (eurot/tükk) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | 1 092 024 | 11,5 % | 613 |
| Hiina Rahvavabariik | 173 693 | 1,9 % | 686 |
| Indoneesia | 467 769 | 5,0 % | 667 |
| Malaisia | 303 421 | 3,2 % | 732 |
| Kõik riigid, v.a Argentina, HRV ja Malaisia | 150 159 | 1,6 % | 542 |
| Allikas: ELi impordistatistika, mis põhineb süsteemi „Surveillance 2“ andmebaasil. |

(463)

Pärast teabedokumendi avaldamist esitas CARBIO märkuseid Indoneesiast pärit suureneva impordi kohta. Import muudest kolmandatest riikidest 2018. aasta esimese kaheksa kuu jooksul, võrrelduna Argentinast pärit impordiga sama perioodi jooksul, mis on esitatud põhjenduses 335, oli järgmine:

Tabel 22

Tabel 22

Import kolmandatest riikidest 2018. aasta jaanuarist augustini

Import kolmandatest riikidest 2018. aasta jaanuarist augustini

Impordimaht (tonnides)

Hinnanguline turuosa

Keskmine hind (eurot/tükk)

Argentina

1 092 024

11,5 %

613

Hiina Rahvavabariik

173 693

1,9 %

686

Indoneesia

467 769

5,0 %

667

Malaisia

303 421

3,2 %

732

Kõik riigid, v.a Argentina, HRV ja Malaisia

150 159

1,6 %

542

Allikas: ELi impordistatistika, mis põhineb süsteemi „Surveillance 2“ andmebaasil.

Allikas:

| (464) | Nagu on üksikasjalikumalt analüüsitud põhjendustes 336–338, import Argentinast pärast uurimisperioodi jätkus, hoolimata impordi registreerimisest. Selle hinnanguline turuosa, eeldades, et tarbimise tase ei muutu (võrreldavuse pärast esitatud aastapõhisena), on 11,5 %. HRVst pärit import püsis väga sarnasel tasemel, saavutades 1,9 % turuosa võrreldes 1,6 %ga uurimisperioodil. Märkimisväärne on, et taas tekkis Indoneesiast liitu suunduv biodiislikütuse import, mis saavutas hinnangulise turuosa 5 % alates 2018. aasta jaanuarist augustini. Samal ajal moodustas see import vähem kui pool Argentinast pärit impordi kogusest. Malaisiast pärit import suurenes veidi, saavutades hinnangulise turuosa 3,2 % võrreldes 2,7 %ga uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(464)

Nagu on üksikasjalikumalt analüüsitud põhjendustes 336–338, import Argentinast pärast uurimisperioodi jätkus, hoolimata impordi registreerimisest. Selle hinnanguline turuosa, eeldades, et tarbimise tase ei muutu (võrreldavuse pärast esitatud aastapõhisena), on 11,5 %. HRVst pärit import püsis väga sarnasel tasemel, saavutades 1,9 % turuosa võrreldes 1,6 %ga uurimisperioodil. Märkimisväärne on, et taas tekkis Indoneesiast liitu suunduv biodiislikütuse import, mis saavutas hinnangulise turuosa 5 % alates 2018. aasta jaanuarist augustini. Samal ajal moodustas see import vähem kui pool Argentinast pärit impordi kogusest. Malaisiast pärit import suurenes veidi, saavutades hinnangulise turuosa 3,2 % võrreldes 2,7 %ga uurimisperioodil.

| (465) | Mis puutub kolmandatest riikidest pärit impordi keskmisse hinda tonni kohta, jääb Argentinast imporditud biodiislikütuse hind tonni kohta nelja märkimisväärse impordimahuga riigi seas kindlasti kõige madalamaks. HRVst ja Malaisiast pärit impordi keskmised hinnad on samuti 2018. aasta esimese kaheksa kuu jooksul langenud. |
| --- | --- |

(465)

Mis puutub kolmandatest riikidest pärit impordi keskmisse hinda tonni kohta, jääb Argentinast imporditud biodiislikütuse hind tonni kohta nelja märkimisväärse impordimahuga riigi seas kindlasti kõige madalamaks. HRVst ja Malaisiast pärit impordi keskmised hinnad on samuti 2018. aasta esimese kaheksa kuu jooksul langenud.

| (466) | Sellele tuginedes tegi komisjon järelduse, et kolmandatest riikidest tulenev eksport, mis võib küll olla aidanud kaasa liidu tootmisharu taastumise puudumisele, ei nõrgendanud põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja avastatud kahju ohu vahel. Komisjon tegi järelduse, et on ebatõenäoline, et kolmandatest riikidest pärit eksport on lähitulevikus peamine kahju põhjus. |
| --- | --- |

(466)

Sellele tuginedes tegi komisjon järelduse, et kolmandatest riikidest tulenev eksport, mis võib küll olla aidanud kaasa liidu tootmisharu taastumise puudumisele, ei nõrgendanud põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja avastatud kahju ohu vahel. Komisjon tegi järelduse, et on ebatõenäoline, et kolmandatest riikidest pärit eksport on lähitulevikus peamine kahju põhjus.

6.4.   Liidu tootmisharu eksporditulemus

Liidu tootmisharu eksporditulemus

| (467) | Ükski valimisse kaasatud liidu tootjate ei eksportinud vaatlusalusel perioodil biodiislikütust. Tabelis 23 esitatud ekspordistatistika põhineb seega avalikult kättesaadaval allikal ning annab teavet kogu liidu tootmisharule.

  Tabel 23


  Liidu tootmisharu eksporditegevus | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tonnides) | 98 552 | 111 884 | 190 633 | 217 146 |
| Indeks | 100 | 114 | 193 | 220 |
| Allikas: Eurostat, ekspordistatistika. |

(467)

Ükski valimisse kaasatud liidu tootjate ei eksportinud vaatlusalusel perioodil biodiislikütust. Tabelis 23 esitatud ekspordistatistika põhineb seega avalikult kättesaadaval allikal ning annab teavet kogu liidu tootmisharule.

Tabel 23

Tabel 23

Liidu tootmisharu eksporditegevus

Liidu tootmisharu eksporditegevus

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Ekspordimaht (tonnides)

98 552

111 884

190 633

217 146

Indeks

Indeks

100

100

114

114

193

193

220

220

Allikas: Eurostat, ekspordistatistika.

Allikas:

| (468) | Liidu tootmisharu biodiislikütuse ekspordi tase oli piiratud. See ei ületanud ühelgi vaatlusaluse perioodi aastal 3,5 % tema kogumüügist liidu turul. Liidu tootmisharu eksporditulemused ei saa olla põhjus, miks omamaine tootmisharu ei ole taastunud ning miks selle majanduslik olukord on uurimisperioodil habras. |
| --- | --- |

(468)

Liidu tootmisharu biodiislikütuse ekspordi tase oli piiratud. See ei ületanud ühelgi vaatlusaluse perioodi aastal 3,5 % tema kogumüügist liidu turul. Liidu tootmisharu eksporditulemused ei saa olla põhjus, miks omamaine tootmisharu ei ole taastunud ning miks selle majanduslik olukord on uurimisperioodil habras.

| (469) | CARBIO kommenteeris oma väidetes, et impordi madal tase ei saa olla liidu tootmisharu kannatatud kahju põhjus, ning kordas seda väidet pärast teabedokumendi avaldamist. Seoses sellega märgib komisjon, et isegi vähem oluline asjaomase toote import võib tekitada liidu turul hinnalangussurvet. Argentinast pärit import ületab märkimisväärselt alusmääruse artikli 10 lõikes 9 ja artikli 14 lõikes 4 märgitud vähese kahju künnise ning ületas uurimisperioodi viimases kvartalis isegi 10 %. |
| --- | --- |

(469)

CARBIO kommenteeris oma väidetes, et impordi madal tase ei saa olla liidu tootmisharu kannatatud kahju põhjus, ning kordas seda väidet pärast teabedokumendi avaldamist. Seoses sellega märgib komisjon, et isegi vähem oluline asjaomase toote import võib tekitada liidu turul hinnalangussurvet. Argentinast pärit import ületab märkimisväärselt alusmääruse artikli 10 lõikes 9 ja artikli 14 lõikes 4 märgitud vähese kahju künnise ning ületas uurimisperioodi viimases kvartalis isegi 10 %.

| (470) | CARBIO väitis lisaks, et puudub impordi kahjulik mõju, sest import sõltub hooajalistest muutustest, diislikütuse hinnast ja lähteaine pakkumisest. Teave, mille komisjon sai koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt, liidu tootjatelt ja avalikest allikatest, hõlmas ka teavet, mis puudutab hooajalisi muutuseid, diislikütuse hinda ja lähteaine pakkumist. Ta lubas komisjonil ka neid tegureid oma analüüsil arvesse võtta. |
| --- | --- |

(470)

CARBIO väitis lisaks, et puudub impordi kahjulik mõju, sest import sõltub hooajalistest muutustest, diislikütuse hinnast ja lähteaine pakkumisest. Teave, mille komisjon sai koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt, liidu tootjatelt ja avalikest allikatest, hõlmas ka teavet, mis puudutab hooajalisi muutuseid, diislikütuse hinda ja lähteaine pakkumist. Ta lubas komisjonil ka neid tegureid oma analüüsil arvesse võtta.

| (471) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist kordas CARBIO märkust, et liidu tootmisharu ei seisa silmitsi olulise kahju ohuga ning et väidetava olulise kahju ohtu ei põhjustanud import Argentinast. Lisaks viitas CARBIO komisjoni määruse (EL) 2018/1570 (121) järeldustele (millele on osutatud põhjenduses 347), milles komisjon jõudis selgusele, et põhjuslikku seost Argentinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel ei ole võimalik kindlaks teha. |
| --- | --- |

(471)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist kordas CARBIO märkust, et liidu tootmisharu ei seisa silmitsi olulise kahju ohuga ning et väidetava olulise kahju ohtu ei põhjustanud import Argentinast. Lisaks viitas CARBIO komisjoni määruse (EL) 2018/1570 (121) järeldustele (millele on osutatud põhjenduses 347), milles komisjon jõudis selgusele, et põhjuslikku seost Argentinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel ei ole võimalik kindlaks teha.

121

| (472) | Seoses viitega määrusele (EL) 2018/1570 märkis komisjon, et kõnealuse määruse järeldus on seotud olulise kahju ja mitte kahju ohuga ning et komisjoni poolt uuesti hinnatud uurimisperiood oli 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012, võrreldes käesoleva määruse uurimisperioodiga, mis kestis 2017. aasta jaanuarist kuni detsembrini. Võttes arvesse erinevaid perioode ja erinevaid õiguslikke standardeid, ei ole kõnealuse määruse järeldused komisjoni järelduste jaoks käesolevas uurimises asjakohased. |
| --- | --- |

(472)

Seoses viitega määrusele (EL) 2018/1570 märkis komisjon, et kõnealuse määruse järeldus on seotud olulise kahju ja mitte kahju ohuga ning et komisjoni poolt uuesti hinnatud uurimisperiood oli 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012, võrreldes käesoleva määruse uurimisperioodiga, mis kestis 2017. aasta jaanuarist kuni detsembrini. Võttes arvesse erinevaid perioode ja erinevaid õiguslikke standardeid, ei ole kõnealuse määruse järeldused komisjoni järelduste jaoks käesolevas uurimises asjakohased.

6.5.   Liidu tootmisharu tootmismahu vähendamine

Liidu tootmisharu tootmismahu vähendamine

| (473) | Impordi registreerimise analüüsi käigus märkis komisjon ära veel kaks äriühingut, mis teatasid biodiislikütuse tootmise vähenemisest 2018. aasta märtsis; need olid Euroopa suurim biodiislikütuse tootja Saipol ja ADM (122). |
| --- | --- |

(473)

Impordi registreerimise analüüsi käigus märkis komisjon ära veel kaks äriühingut, mis teatasid biodiislikütuse tootmise vähenemisest 2018. aasta märtsis; need olid Euroopa suurim biodiislikütuse tootja Saipol ja ADM (122).

122

| (474) | Pärast teabedokumendi avaldamist esitas EBB lisateavet negatiivse mõju kohta, mida avaldas Argentinast pärit kasvav import liidu tootmisharu kuuele äriühingule. Viie äriühinguga seotud teave viitas nende kasumlikkusele avalduvale negatiivsele mõjule. Ühe äriühingu puhul kuuest äriühingust väheneb toodang märkimisväärselt tingituna Argentina impordist. Üks kuuest äriühingust viitas ka sellele, et Argentina import oli avaldanud olulist negatiivset mõju tema tulule. Need äriühingud moodustavad kokku üle 10 % liidu toodangust ja tootmisvõimsusest. |
| --- | --- |

(474)

Pärast teabedokumendi avaldamist esitas EBB lisateavet negatiivse mõju kohta, mida avaldas Argentinast pärit kasvav import liidu tootmisharu kuuele äriühingule. Viie äriühinguga seotud teave viitas nende kasumlikkusele avalduvale negatiivsele mõjule. Ühe äriühingu puhul kuuest äriühingust väheneb toodang märkimisväärselt tingituna Argentina impordist. Üks kuuest äriühingust viitas ka sellele, et Argentina import oli avaldanud olulist negatiivset mõju tema tulule. Need äriühingud moodustavad kokku üle 10 % liidu toodangust ja tootmisvõimsusest.

6.6.   Järeldus

Järeldus

| (475) | Komisjon tegi kindlaks põhjusliku seose liidu tootmisharu kantud olulise kahju ohu ja Argentinast pärit subsideeritud biodiislikütuse impordi vahel. Esineb ajaline kattuvus eelkõige liidu tootmisharu hinnad alla löönud subsideeritud impordi taseme tõusu ja liidu tootmisharu tulemuste halvenemise vahel, eriti alates 2017. aasta viimasest kvartalist. Liidu tootmisharu ei suutnud liidu tarbimise kasvust kasu lõigata ning pidi suurendama oma tootmismahtu, kaotas oma turuosa ega suutnud kasumit teenida. See negatiivne areng jätkus uurimisperioodile järgneval perioodil. Liidu tootmisharul ei olnud muud valikut, kui järgida subsideeritud impordi määratud hinnataset, et vältida oma turuosa edasist vähenemist. See põhjustas kahjumliku olukorra, mis muutub tõenäoliselt halvemaks. |
| --- | --- |

(475)

Komisjon tegi kindlaks põhjusliku seose liidu tootmisharu kantud olulise kahju ohu ja Argentinast pärit subsideeritud biodiislikütuse impordi vahel. Esineb ajaline kattuvus eelkõige liidu tootmisharu hinnad alla löönud subsideeritud impordi taseme tõusu ja liidu tootmisharu tulemuste halvenemise vahel, eriti alates 2017. aasta viimasest kvartalist. Liidu tootmisharu ei suutnud liidu tarbimise kasvust kasu lõigata ning pidi suurendama oma tootmismahtu, kaotas oma turuosa ega suutnud kasumit teenida. See negatiivne areng jätkus uurimisperioodile järgneval perioodil. Liidu tootmisharul ei olnud muud valikut, kui järgida subsideeritud impordi määratud hinnataset, et vältida oma turuosa edasist vähenemist. See põhjustas kahjumliku olukorra, mis muutub tõenäoliselt halvemaks.

| (476) | Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle subsideeritud impordi kahjulikust mõjust. |
| --- | --- |

(476)

Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle subsideeritud impordi kahjulikust mõjust.

| (477) | Muud tuvastatud tegurid, nagu eksport muudest kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksportmüügi tulemused ning liidu tootmisharu tootmisvõimsuse vähenemine ei nõrgendanud põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(477)

Muud tuvastatud tegurid, nagu eksport muudest kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksportmüügi tulemused ning liidu tootmisharu tootmisvõimsuse vähenemine ei nõrgendanud põhjuslikku seost.

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (478) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku subsideerimise kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvi kindlaksmääramisel hindab komisjon kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja tarbijate huve. |
| --- | --- |

(478)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku subsideerimise kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvi kindlaksmääramisel hindab komisjon kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja tarbijate huve.

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (479) | Biodiislikütus on oluline element, millega püütakse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja parandada liidus energiavarustust. |
| --- | --- |

(479)

Biodiislikütus on oluline element, millega püütakse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja parandada liidus energiavarustust.

| (480) | Liidu tootmisharu kasutab peamiselt liidu põllumajanduses toodetud lähteainet. Järgmise etapi ehk põllumajanduslik õlisektor sõltub suurel määral biodiislikütuse tootmisharust. Biodiislikütuse import Argentinast ei mõjuta seega üksnes biodiislikütuse tootmisharu, vaid ka liidu põllumajandussektorit. |
| --- | --- |

(480)

Liidu tootmisharu kasutab peamiselt liidu põllumajanduses toodetud lähteainet. Järgmise etapi ehk põllumajanduslik õlisektor sõltub suurel määral biodiislikütuse tootmisharust. Biodiislikütuse import Argentinast ei mõjuta seega üksnes biodiislikütuse tootmisharu, vaid ka liidu põllumajandussektorit.

| (481) | Pärast teabedokumendi avalikustamist esitas EBB täiendavaid tõendeid kahju kohta, mida liidu tootmisharu kandis, nagu negatiivne mõju nende kasumlikkusele ja tootmise märkimisväärne vähendamine (vt põhjendused 362 ja 474). |
| --- | --- |

(481)

Pärast teabedokumendi avalikustamist esitas EBB täiendavaid tõendeid kahju kohta, mida liidu tootmisharu kandis, nagu negatiivne mõju nende kasumlikkusele ja tootmise märkimisväärne vähendamine (vt põhjendused 362 ja 474).

| (482) | Komisjon leidis, et liidu tootmisharu olukord on habras, sest see ei ole varem kannatatud dumpingust täielikult taastunud. Komisjon tegi seetõttu järelduse, et lõplike tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(482)

Komisjon leidis, et liidu tootmisharu olukord on habras, sest see ei ole varem kannatatud dumpingust täielikult taastunud. Komisjon tegi seetõttu järelduse, et lõplike tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

7.2.   Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (483) | Nagu märgitud põhjenduses 30, vastas üksnes üks sõltumatu importija, Gunvor International BV komisjoni saadetud küsimustikule. Importija väidab oma vastuses, et ta on meetmete kehtestamise vastu ning liidu tootmisharu olukorra on põhjustanud ebaefektiivne tootmissüsteem ja juhtimine. |
| --- | --- |

(483)

Nagu märgitud põhjenduses 30, vastas üksnes üks sõltumatu importija, Gunvor International BV komisjoni saadetud küsimustikule. Importija väidab oma vastuses, et ta on meetmete kehtestamise vastu ning liidu tootmisharu olukorra on põhjustanud ebaefektiivne tootmissüsteem ja juhtimine.

| (484) | Komisjon märgib, et biodiislikütuse importijad on väga sageli liidu turul kauplejad, kes üksnes ei impordi, aga ka kauplevad liidu tootjatelt ostetud biodiislikütusega. Samas tuginevad liidu tootjad, eriti suuremad, suurel määral oma turustuskanalitele. Komisjon ei eelda seega, et importijad suudaksid täielikult asendada meetmetest mõjutatud impordi taseme liidu tootjatelt ostetud biodiislikütusega. Võimalikku negatiivset mõju importijatele saab samas osaliselt tasakaalustada liidu tootmisharult ostetud biodiislikütusega kauplemise suurema mahuga. |
| --- | --- |

(484)

Komisjon märgib, et biodiislikütuse importijad on väga sageli liidu turul kauplejad, kes üksnes ei impordi, aga ka kauplevad liidu tootjatelt ostetud biodiislikütusega. Samas tuginevad liidu tootjad, eriti suuremad, suurel määral oma turustuskanalitele. Komisjon ei eelda seega, et importijad suudaksid täielikult asendada meetmetest mõjutatud impordi taseme liidu tootjatelt ostetud biodiislikütusega. Võimalikku negatiivset mõju importijatele saab samas osaliselt tasakaalustada liidu tootmisharult ostetud biodiislikütusega kauplemise suurema mahuga.

7.3.   Kasutajate/tarbijate huvi

Kasutajate/tarbijate huvi

| (485) | Diislikütuse tootjad, see tähendab rafineerimistehased, ostavad biodiislikütust, mis on imporditud või liidu tootmisharu toodetud. Tulenevalt õiguslikust nõudest peavad rafineerimistehased lisama turul müüdavale fossiilkütusele biodiislikütust. |
| --- | --- |

(485)

Diislikütuse tootjad, see tähendab rafineerimistehased, ostavad biodiislikütust, mis on imporditud või liidu tootmisharu toodetud. Tulenevalt õiguslikust nõudest peavad rafineerimistehased lisama turul müüdavale fossiilkütusele biodiislikütust.

| (486) | Seoses sellega on lõpptarbija pärast meetmete kehtestamist hinnatõusust mõjutatud. Fossiilkütuste hind on üksikute eranditega madalam kui biodiislikütuse hind, aga arvestades selle sisaldust, mis ei ole tavaliselt üle 10 %, kantakse biodiislikütuse hinnatõusu negatiivne mõju üksnes osaliselt tarbijale üle. |
| --- | --- |

(486)

Seoses sellega on lõpptarbija pärast meetmete kehtestamist hinnatõusust mõjutatud. Fossiilkütuste hind on üksikute eranditega madalam kui biodiislikütuse hind, aga arvestades selle sisaldust, mis ei ole tavaliselt üle 10 %, kantakse biodiislikütuse hinnatõusu negatiivne mõju üksnes osaliselt tarbijale üle.

7.4.   Järeldus

Järeldus

| (487) | Komisjon leidis, et tollimaksude kehtestamine avaldaks negatiivset mõju ja tõstaks tarbijahindasid. Samas tingituna biodiislikütuse piiratud sisaldusest lõpptootes, mida tarbijad ostavad (tavaliselt vähem kui 10 %), oleks sellel negatiivsel mõjul biodiislikütuse hinnale üksnes väike osakaal võrreldes biodiislikütuse hinna otsese muudatusega liidu turul. |
| --- | --- |

(487)

Komisjon leidis, et tollimaksude kehtestamine avaldaks negatiivset mõju ja tõstaks tarbijahindasid. Samas tingituna biodiislikütuse piiratud sisaldusest lõpptootes, mida tarbijad ostavad (tavaliselt vähem kui 10 %), oleks sellel negatiivsel mõjul biodiislikütuse hinnale üksnes väike osakaal võrreldes biodiislikütuse hinna otsese muudatusega liidu turul.

| (488) | Pärast teabedokumendi avaldamist märkis EBB, et komisjon ei ole tegutsenud kooskõlas oma kohustustega, leides, et ta ei saa teha järeldust liidu huvide kohta, olenemata mõjuvatest põhjustest, mis näitavad, et meetmete kehtestamine oleks liidu huvidega vastuolus. |
| --- | --- |

(488)

Pärast teabedokumendi avaldamist märkis EBB, et komisjon ei ole tegutsenud kooskõlas oma kohustustega, leides, et ta ei saa teha järeldust liidu huvide kohta, olenemata mõjuvatest põhjustest, mis näitavad, et meetmete kehtestamine oleks liidu huvidega vastuolus.

| (489) | Komisjon pidas oma teabedokumendis kohustuslikuks kontrollida nende muutuste mõjusid, mis toimusid peagi pärast teabedokumendi avaldamist ning pärast uurimisperioodi lõppu. |
| --- | --- |

(489)

Komisjon pidas oma teabedokumendis kohustuslikuks kontrollida nende muutuste mõjusid, mis toimusid peagi pärast teabedokumendi avaldamist ning pärast uurimisperioodi lõppu.

| (490) | EBB märkis lisaks, et komisjon ei esitanud selgelt põhjuseid, millel põhines tema lõplik järeldus, et jäi ebaselgeks, kas meetmete kehtestamine oleks liidu huvides. |
| --- | --- |

(490)

EBB märkis lisaks, et komisjon ei esitanud selgelt põhjuseid, millel põhines tema lõplik järeldus, et jäi ebaselgeks, kas meetmete kehtestamine oleks liidu huvides.

| (491) | Nagu on selgitatud põhjenduses 489, leidis komisjon, et täiendavat teavet liidu huvide kohta tuleb kindlasti täiendavalt uurida ning see oli põhjus, miks otsustati, et ajutisi meetmeid ei kehtestata. |
| --- | --- |

(491)

Nagu on selgitatud põhjenduses 489, leidis komisjon, et täiendavat teavet liidu huvide kohta tuleb kindlasti täiendavalt uurida ning see oli põhjus, miks otsustati, et ajutisi meetmeid ei kehtestata.

| (492) | Komisjon analüüsis kogu lisateavet, mis saadi pärast teabedokumendi avaldamist ning mis hõlmas eelkõige lisaküsimustiku vastuseid, mis saadi EBB-lt ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt, statistikat biodiislikütuse impordi kohta liitu pärast uurimisperioodi ning muid andmeid, mille esitasid huvitatud isikud pärast teabedokumendi avaldamist. Kõnealuse lisateabe ja liidu tootmisharu kantud kahju täiendavate tõendite (näiteks negatiivne mõju kasumlikkusele ja märkimisväärne tootmismahu vähendamine) alusel, mida on selgitatud põhjendustes 366, 363 ja 473, järeldas komisjon, et puuduvad alusmääruse artikli 31 seisukohast kaalukad põhjused, et meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides. |
| --- | --- |

(492)

Komisjon analüüsis kogu lisateavet, mis saadi pärast teabedokumendi avaldamist ning mis hõlmas eelkõige lisaküsimustiku vastuseid, mis saadi EBB-lt ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt, statistikat biodiislikütuse impordi kohta liitu pärast uurimisperioodi ning muid andmeid, mille esitasid huvitatud isikud pärast teabedokumendi avaldamist. Kõnealuse lisateabe ja liidu tootmisharu kantud kahju täiendavate tõendite (näiteks negatiivne mõju kasumlikkusele ja märkimisväärne tootmismahu vähendamine) alusel, mida on selgitatud põhjendustes 366, 363 ja 473, järeldas komisjon, et puuduvad alusmääruse artikli 31 seisukohast kaalukad põhjused, et meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides.

8.   LÕPLIKUD TASAKAALUSTUSMEETMED

LÕPLIKUD TASAKAALUSTUSMEETMED

| (493) | Komisjoni poolt subsiidiumi, kahju ohu, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järelduste alusel tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks, et ära hoida olulise kahju vahetu ohu realiseerumine, mille põhjustab liidu tootmisharule subsideeritud import. |
| --- | --- |

(493)

Komisjoni poolt subsiidiumi, kahju ohu, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järelduste alusel tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks, et ära hoida olulise kahju vahetu ohu realiseerumine, mille põhjustab liidu tootmisharule subsideeritud import.

8.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (494) | Meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharule kahju tekkimise oht. |
| --- | --- |

(494)

Meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharule kahju tekkimise oht.

| (495) | Komisjon leidis kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel, et see tase peaks võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada seda liiki tootmisharu samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st subsideeritud impordi puudumisel. |
| --- | --- |

(495)

Komisjon leidis kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel, et see tase peaks võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada seda liiki tootmisharu samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st subsideeritud impordi puudumisel.

| (496) | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase arvutati subsideeritud impordi kaalutud keskmise hinna – nagu see oli kindlaks tehtud põhjenduses 354 kirjeldatud hinna allalöömise arvutuste käigus – ja liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava hinna võrdlemise teel. Mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks lisati tootmiskuludele mõistlik kasumitase. Eesmärgiks seatud kasumimarginaal kehtestati tasemel 11 %, s.o tase, mida komisjon kasutas oma eelmisel uurimisel 26. novembril 2013 kehtestatud meetmetega. |
| --- | --- |

(496)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase arvutati subsideeritud impordi kaalutud keskmise hinna – nagu see oli kindlaks tehtud põhjenduses 354 kirjeldatud hinna allalöömise arvutuste käigus – ja liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava hinna võrdlemise teel. Mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks lisati tootmiskuludele mõistlik kasumitase. Eesmärgiks seatud kasumimarginaal kehtestati tasemel 11 %, s.o tase, mida komisjon kasutas oma eelmisel uurimisel 26. novembril 2013 kehtestatud meetmetega.

| (497) | Pärast teabedokumendi avaldamist väitis CARBIO, et eesmärgiks seatud kasum peaks olema kasum ajavahemikul 2015. aastast kuni 2017. aasta septembrini ning mitte 11 % eesmärgiks seatud kasum, mida kasutati eelmisel uurimisperioodil. CARBIO kordas oma väidet pärast lõplikku avalikustamist. |
| --- | --- |

(497)

Pärast teabedokumendi avaldamist väitis CARBIO, et eesmärgiks seatud kasum peaks olema kasum ajavahemikul 2015. aastast kuni 2017. aasta septembrini ning mitte 11 % eesmärgiks seatud kasum, mida kasutati eelmisel uurimisperioodil. CARBIO kordas oma väidet pärast lõplikku avalikustamist.

| (498) | Komisjon kasutas eelmise uurimise eesmärgiks seatud kasumit, sest olenemata sellest, kas kahju tehti kindlaks või mitte, täheldas komisjon, et liidu tootmisharu ei tundu olevat varasema dumpingu mõjudest täielikult taastunud ning seega ei saa vaatlusalusel perioodil saavutatud kasumi tasemeid pidada esindavaks. Seoses sellega käsitab komisjon endiselt oma eelmisel uurimisel kasutatud kasumit asjakohasena ning valitsevana olukorras, kus esineb väike subsideeritud impordi maht. |
| --- | --- |

(498)

Komisjon kasutas eelmise uurimise eesmärgiks seatud kasumit, sest olenemata sellest, kas kahju tehti kindlaks või mitte, täheldas komisjon, et liidu tootmisharu ei tundu olevat varasema dumpingu mõjudest täielikult taastunud ning seega ei saa vaatlusalusel perioodil saavutatud kasumi tasemeid pidada esindavaks. Seoses sellega käsitab komisjon endiselt oma eelmisel uurimisel kasutatud kasumit asjakohasena ning valitsevana olukorras, kus esineb väike subsideeritud impordi maht.

| (499) | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase „muude koostööd tegevate äriühingute“ ja „kõigi teiste äriühingute“ puhul on kindlaks määratud samal viisil kui nende äriühingute subsiidiumide määrad põhjenduses 304. |
| --- | --- |

(499)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase „muude koostööd tegevate äriühingute“ ja „kõigi teiste äriühingute“ puhul on kindlaks määratud samal viisil kui nende äriühingute subsiidiumide määrad põhjenduses 304.

8.2.   Tasakaalustavate tollimaksude tagasiulatuv kehtestamine

Tasakaalustavate tollimaksude tagasiulatuv kehtestamine

| (500) | Nagu märgitud põhjenduses 10, kehtestas komisjon registreerimismäärusega Argentinast pärit asjaomase toote impordi registreerimise nõude, pidades silmas tasakaalustavate meetmete võimalikku tagasiulatuvat kohaldamist alusmääruse artikli 24 lõike 5 alusel. |
| --- | --- |

(500)

Nagu märgitud põhjenduses 10, kehtestas komisjon registreerimismäärusega Argentinast pärit asjaomase toote impordi registreerimise nõude, pidades silmas tasakaalustavate meetmete võimalikku tagasiulatuvat kohaldamist alusmääruse artikli 24 lõike 5 alusel.

| (501) | Alusmääruse artikli 16 lõike 4 kohaselt võib tollimakse tagasiulatuvalt sisse nõuda „toodetelt, mis imporditi tarbimiseks kõige rohkem 90 päeva enne ajutiste meetmete kohaldamise kuupäeva“. Komisjon märgib, et käesoleva juhtumi korral ajutisi meetmeid ei kehtestatud. |
| --- | --- |

(501)

Alusmääruse artikli 16 lõike 4 kohaselt võib tollimakse tagasiulatuvalt sisse nõuda „toodetelt, mis imporditi tarbimiseks kõige rohkem 90 päeva enne ajutiste meetmete kohaldamise kuupäeva“. Komisjon märgib, et käesoleva juhtumi korral ajutisi meetmeid ei kehtestatud.

| (502) | Sellest lähtudes leiab komisjon, et üks alusmääruse artikli 16 lõike 4 kohane õigusnõue ei ole täidetud ning seepärast ei saa registreeritud impordilt tollimakse tagasiulatuvalt sisse nõuda. |
| --- | --- |

(502)

Sellest lähtudes leiab komisjon, et üks alusmääruse artikli 16 lõike 4 kohane õigusnõue ei ole täidetud ning seepärast ei saa registreeritud impordilt tollimakse tagasiulatuvalt sisse nõuda.

| (503) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist teatas EBB, et tollimaksud tuleks registreeritud impordilt tagasiulatuvalt sisse nõuda, kuna alusmääruse artikli 16 lõike 4 kohaselt on täidetud neli tingimust, mille alusel toimub tollimaksude tagasiulatuv sissenõudmine. EBB märkis eelkõige, et käesoleval juhul tuleks kohaldada artikli 16 lõike 4 teist osa, milles osutatakse „mitte enne uurimise algatamist“, kuna seda tuleks lugeda eraldi tekstist „kõige rohkem 90 päeva enne ajutiste meetmete kohaldamise kuupäeva“. |
| --- | --- |

(503)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist teatas EBB, et tollimaksud tuleks registreeritud impordilt tagasiulatuvalt sisse nõuda, kuna alusmääruse artikli 16 lõike 4 kohaselt on täidetud neli tingimust, mille alusel toimub tollimaksude tagasiulatuv sissenõudmine. EBB märkis eelkõige, et käesoleval juhul tuleks kohaldada artikli 16 lõike 4 teist osa, milles osutatakse „mitte enne uurimise algatamist“, kuna seda tuleks lugeda eraldi tekstist „kõige rohkem 90 päeva enne ajutiste meetmete kohaldamise kuupäeva“.

| (504) | Alusmääruse artikli 16 lõike 4 kohaselt võib tollimakse tagasiulatuvalt sisse nõuda „toodetelt, mis imporditi tarbimiseks kõige rohkem 90 päeva enne ajutiste meetmete kohaldamise kuupäeva, ent mitte enne uurimise algatamist“. Artikli 16 lõike 4 teist osa, milles öeldakse „mitte enne uurimise algatamist“, ei saa lugeda eraldi kõnealuse artikli ülejäänud tekstist, kuna artikkel ei võimalda seda. |
| --- | --- |

(504)

Alusmääruse artikli 16 lõike 4 kohaselt võib tollimakse tagasiulatuvalt sisse nõuda „toodetelt, mis imporditi tarbimiseks kõige rohkem 90 päeva enne ajutiste meetmete kohaldamise kuupäeva, ent mitte enne uurimise algatamist“. Artikli 16 lõike 4 teist osa, milles öeldakse „mitte enne uurimise algatamist“, ei saa lugeda eraldi kõnealuse artikli ülejäänud tekstist, kuna artikkel ei võimalda seda.

| (505) | Seetõttu leiab komisjon ajutiste tollimaksude puudumise tõttu, mis olemasolu korral oleks tollimaksude tagasiulatuv kohaldamine, nagu on märgitud põhjenduses 502, ei ole alusmääruse artikli 16 lõike 4 kohased õiguslikud tingimused täidetud ja seega ei tuleks tollimakse registreeritud impordilt tagasiulatuvalt sisse nõuda. |
| --- | --- |

(505)

Seetõttu leiab komisjon ajutiste tollimaksude puudumise tõttu, mis olemasolu korral oleks tollimaksude tagasiulatuv kohaldamine, nagu on märgitud põhjenduses 502, ei ole alusmääruse artikli 16 lõike 4 kohased õiguslikud tingimused täidetud ja seega ei tuleks tollimakse registreeritud impordilt tagasiulatuvalt sisse nõuda.

8.3.   Lõplikud meetmed

Lõplikud meetmed

| (506) | Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks tasemel, millest piisaks subsideeritud impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud subsiidiumimarginaali. |
| --- | --- |

(506)

Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks tasemel, millest piisaks subsideeritud impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud subsiidiumimarginaali.

| (507) | Arvestades Argentina eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust, seati kõigi muude äriühingute puhul tollimaks valimisse kaasatud äriühingutele määratud kõrgeima tollimaksu tasemele. „Kõikide muude äriühingute“ puhul kehtivat tollimaksu kohaldatakse ka nende äriühingute suhtes, kes ei teinud selles uurimises koostööd. |
| --- | --- |

(507)

Arvestades Argentina eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust, seati kõigi muude äriühingute puhul tollimaks valimisse kaasatud äriühingutele määratud kõrgeima tollimaksu tasemele. „Kõikide muude äriühingute“ puhul kehtivat tollimaksu kohaldatakse ka nende äriühingute suhtes, kes ei teinud selles uurimises koostööd.

| (508) | Tabelis 24 loetletud muudele koostööd tegevatele valimisse kaasamata Argentina eksportivatele tootjatele määratakse lõplik tollimaks valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjatele kehtestatud määra kaalutud keskmise tasemel. |
| --- | --- |

(508)

Tabelis 24 loetletud muudele koostööd tegevatele valimisse kaasamata Argentina eksportivatele tootjatele määratakse lõplik tollimaks valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjatele kehtestatud määra kaalutud keskmise tasemel.

| (509) | Sellest lähtuvast on kehtestatavate lõplike tollimaksude määrad järgmised:

  Tabel 24


  Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr









  Äriühing/kontsern | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase | Subsideerimise ulatus | Tasakaalustava tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LDC Argentina SA | 31,7 % | 26,2 % | 26,2 % |
| Renova kontsern | 25,0 % | 27,2 % | 25,0 % |
| T6 kontsern | 33,9 % | 33,4 % | 33,4 % |
| Teised koostööd tegevad äriühingud – COFCO Argentina SA ja Cargill SACI | 29,6 % | 28,2 % | 28,2 % |
| Kõik teised äriühingud | 33,9 % | 33,4 % | 33,4 % |

(509)

Sellest lähtuvast on kehtestatavate lõplike tollimaksude määrad järgmised:

Tabel 24

Tabel 24

Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr

Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr

Äriühing/kontsern

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

Subsideerimise ulatus

Tasakaalustava tollimaksu määr

LDC Argentina SA

31,7 %

26,2 %

26,2 %

Renova kontsern

25,0 %

27,2 %

25,0 %

T6 kontsern

33,9 %

33,4 %

33,4 %

Teised koostööd tegevad äriühingud – COFCO Argentina SA ja Cargill SACI

29,6 %

28,2 %

28,2 %

Kõik teised äriühingud

33,9 %

33,4 %

33,4 %

| (510) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed tasakaalustava tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad individuaalsed tasakaalustava tollimaksu määrad asjaomaste äriühingute käesoleva uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Neid individuaalseid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõigi muude äriühingute“ suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootja on mõni teine äriühing, keda ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute“ suhtes kohaldatav tollimaksu määr. |
| --- | --- |

(510)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed tasakaalustava tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad individuaalsed tasakaalustava tollimaksu määrad asjaomaste äriühingute käesoleva uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Neid individuaalseid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõigi muude äriühingute“ suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootja on mõni teine äriühing, keda ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute“ suhtes kohaldatav tollimaksu määr.

| (511) | Äriühing võib taotleda nende individuaalsete tollimaksumäärade jätkuvat kohaldamist, hoolimata oma järgnevast nime või mõne oma üksuse nime muudatusest. Taotlus tuleb saata komisjonile. Taotlus peab sisaldama kogu asjakohast teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale individuaalsele tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(511)

Äriühing võib taotleda nende individuaalsete tollimaksumäärade jätkuvat kohaldamist, hoolimata oma järgnevast nime või mõne oma üksuse nime muudatusest. Taotlus tuleb saata komisjonile. Taotlus peab sisaldama kogu asjakohast teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale individuaalsele tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

| (512) | Kui uurimisperioodile järgnevad muutused toovad kaasa asjaolude püsivat laadi muudatuse, võidakse võtta asjakohaseid meetmeid kooskõlas subsiidiumivastase alusmääruse artikliga 19. |
| --- | --- |

(512)

Kui uurimisperioodile järgnevad muutused toovad kaasa asjaolude püsivat laadi muudatuse, võidakse võtta asjakohaseid meetmeid kooskõlas subsiidiumivastase alusmääruse artikliga 19.

| (513) | Võttes arvesse Euroopa Kohtu praktikat, (123) on asjakohane sätestada viivisemäär lõplike tollimaksude tagasimaksmise korral, sest tollimaksude suhtes kehtivad asjakohased sätted sellist viivisemäära ette ei näe ja siseriiklike eeskirjade kohaldamine tekitaks ettevõtjate vahel põhjendamatuid moonutusi olenevalt sellest, milline liikmesriik on tollivormistuseks valitud. |
| --- | --- |

(513)

Võttes arvesse Euroopa Kohtu praktikat, (123) on asjakohane sätestada viivisemäär lõplike tollimaksude tagasimaksmise korral, sest tollimaksude suhtes kehtivad asjakohased sätted sellist viivisemäära ette ei näe ja siseriiklike eeskirjade kohaldamine tekitaks ettevõtjate vahel põhjendamatuid moonutusi olenevalt sellest, milline liikmesriik on tollivormistuseks valitud.

123

9.   TEAVITAMINE

TEAVITAMINE

| (514) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti soovitada kehtestada lõplik tasakaalustav imporditollimaks Argentinast pärit biodiislikütuse impordile. |
| --- | --- |

(514)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti soovitada kehtestada lõplik tasakaalustav imporditollimaks Argentinast pärit biodiislikütuse impordile.

| (515) | Samuti anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust avalikustamist oma märkused. Huvitatud isikute esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ning vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud. |
| --- | --- |

(515)

Samuti anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust avalikustamist oma märkused. Huvitatud isikute esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ning vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud.

10.   MEETMETE VORM

MEETMETE VORM

| (516) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist pakkus kaheksa koostööd tegevat eksportivat tootjat, sealhulgas nendega seotud äriühingud Uruguays ja Šveitsis, koos CARBIOga hinnakohustused vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 1. |
| --- | --- |

(516)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist pakkus kaheksa koostööd tegevat eksportivat tootjat, sealhulgas nendega seotud äriühingud Uruguays ja Šveitsis, koos CARBIOga hinnakohustused vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 1.

| (517) | Komisjon kiitis need kohustused heaks rakendusotsusega (EL) 2019/245 (124) leides, et need kõrvaldavad subsideeritud impordi kahjuliku mõju ja piiravad piisaval määral kõrvalehoidmise ohtu. |
| --- | --- |

(517)

Komisjon kiitis need kohustused heaks rakendusotsusega (EL) 2019/245 (124) leides, et need kõrvaldavad subsideeritud impordi kahjuliku mõju ja piiravad piisaval määral kõrvalehoidmise ohtu.

124

| (518) | Kui komisjon algmääruse artikli 13 lõike 9 alusel tühistab rikkumise korral hinnakohustuse heakskiitmise, viidates konkreetsetele tehingutele, ja tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks, tekib nende tehingutega seotud toodete vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tollivõlg. |
| --- | --- |

(518)

Kui komisjon algmääruse artikli 13 lõike 9 alusel tühistab rikkumise korral hinnakohustuse heakskiitmise, viidates konkreetsetele tehingutele, ja tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks, tekib nende tehingutega seotud toodete vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tollivõlg.

| (519) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega, (125) |
| --- | --- |

(519)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega, (125)

125

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks selliste Argentinast pärit mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, ning mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi koodid 1516209821, 1516209829 ja 1516209830), ex 1518 00 91 (TARICi koodid 1518009121, 1518009129 ja 1518009130), ex 1518 00 95 (TARICi kood 1518009510), ex 1518 00 99 (TARICi koodid 1518009921, 1518009929 ja 1518009930), ex 2710 19 43 (TARICi koodid 2710194321, 2710194329 ja 2710194330), ex 2710 19 46 (TARICi koodid 2710194621, 2710194629 ja 2710194630), ex 2710 19 47 (TARICi koodid 2710194721, 2710194729 ja 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (TARICi koodid 3824999210, 3824999212 ja 3824999220), 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 (TARICi koodid 3826009011, 3826009019 ja 3826009030) alla.

2.   Lõplik tasakaalustav tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Aceitera General Deheza S.A. | 33,4 % | C493 |
| Bunge Argentina S.A. | 33,4 % | C494 |
| LDC Argentina S.A. | 26,2 % | C495 |
| Molinos Agro S.A. | 25,0 % | C496 |
| Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A | 25,0 % | C497 |
| Vicentin S.A.I.C. | 25,0 % | C498 |
| COFCO International Argentina S.A. | 28,2 % | C490 |
| Cargill S.A.C.I. | 28,2 % | C491 |
| Kõik teised äriühingud | 33,4 % | C999 |

Äriühing

Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr

TARICi lisakood

Aceitera General Deheza S.A.

33,4 %

C493

Bunge Argentina S.A.

33,4 %

C494

LDC Argentina S.A.

26,2 %

C495

Molinos Agro S.A.

25,0 %

C496

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A

25,0 %

C497

Vicentin S.A.I.C.

25,0 %

C498

COFCO International Argentina S.A.

28,2 %

C490

Cargill S.A.C.I.

28,2 %

C491

Kõik teised äriühingud

33,4 %

C999

3.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid. Viivis, mida tuleb maksta sellise tagasimakse korral, mis toob kaasa viivise saamise õiguse, on Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistehingute puhul kohaldatav määr, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias ja mis kehtib maksetähtpäeva kuu esimesel kalendripäeval ning mida suurendatakse ühe protsendipunkti võrra.

Artikkel 2

1.   Vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud imporditud kaubad vabastatakse artiklis 1 kehtestatud tasakaalustavast tollimaksust tingimusel, et need on tootnud, lähetanud ja nende kohta arve esitanud ettevõtjad, kellelt komisjon on vastu võtnud kohustused ja kelle nimed on loetletud komisjoni rakendusotsuses (EL) 2019/245, mida aeg-ajalt muudetakse, ning need on imporditud kooskõlas komisjoni sama otsuse või määruse sätetega.

2.   Lõikes 1 nimetatud importtooted vabastatakse tasakaalustavast tollimaksust tingimusel, et:

| a) | imporditava kaubaga koos esitatakse kinnitusarve, milleks on faktuurarve, mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse 1. lisas nimetatud andmeid ja avaldust; ning |
| --- | --- |

a)

imporditava kaubaga koos esitatakse kinnitusarve, milleks on faktuurarve, mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse 1. lisas nimetatud andmeid ja avaldust; ning

| b) | imporditava kaubaga koos esitatakse vastavalt käesoleva määruse 2. lisale ekspordikohustuse sertifikaat; ning |
| --- | --- |

b)

imporditava kaubaga koos esitatakse vastavalt käesoleva määruse 2. lisale ekspordikohustuse sertifikaat; ning

| c) | tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt kinnitusarves kirjeldatule. |
| --- | --- |

c)

tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt kinnitusarves kirjeldatule.

3.   Vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmisel tekib tollivõlg järgmistel juhtudel:

| a) | lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul tehakse kindlaks, et üks või mitu nimetatud lõikes või lõikes 2 loetletud tingimustest on täitmata, või |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul tehakse kindlaks, et üks või mitu nimetatud lõikes või lõikes 2 loetletud tingimustest on täitmata, või

| b) | komisjon tühistab määruse (EL) 2016/1037 artikli 13 lõike 9 kohase hinnakohustuse kinnituse määruse või otsusega, milles viidatakse konkreetsetele tehingutele, ning tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks. |
| --- | --- |

b)

komisjon tühistab määruse (EL) 2016/1037 artikli 13 lõike 9 kohase hinnakohustuse kinnituse määruse või otsusega, milles viidatakse konkreetsetele tehingutele, ning tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks.

Artikkel 3

Äriühingud, kelle hinnakohustused on komisjon heaks kiitnud ja kelle nimed on loetletud rakendusotsuse (EL) 2019/245 lisas ja selle hilisemates muudatustes ning kelle suhtes kohaldatakse teatavaid nimetatud lisas sätestatud tingimusi, väljastavad arve ka tehingute eest, mis ei ole vabastatud tasakaalustavatest tollimaksudest. Kõnealune arve on faktuurarve, mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse 3. lisas nimetatud andmeid.

Artikkel 4

Impordi registreerimine, mis tuleneb rakendusmäärusest (EL) 2018/756, millega kehtestatakse Argentinast pärit biodiislikütuse impordi registreerimise nõue, lõpetatakse. Registreeritud impordilt ei võeta tagasiulatuvalt lõplikku tasakaalustavat tollimaksu.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. veebruar 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

1

(2)  
  ELT C 34, 31.1.2018, lk 37.

2

(3)  Mõistet „Argentina valitsus“ on selles määruses kasutatud laiemas mõttes ning see hõlmab kõiki ministeeriume, talitusi, agentuure ja asutusi riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil.

3

(4)  
  1 664 145 tonni 2016. aastal ja 1 650 312 tonni 2017. aastal.

4

(5)  Ameerika Ühendriikide põllumajanduse ülemaailmse teabevõrgustiku (Global Agriculture Information Network – GAIN) aruanne.

5

(6)  Komisjoni 23. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/756, millega kehtestatakse Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes registreerimisnõue (ELT L 128, 24.5.2018, lk 9).

6

(7)  Need olid AAPRESID (Asociación Argentina de Productores en Siembra Directa) ja CIARA (Cámara de la Industria Aceitera de la República Argentina).

7

(8)  YPF (Yacimientos Petrolíferos Fiscales) on vertikaalselt integreeritud Argentina energiaettevõte, mis natsionaliseeriti 2012. aastal. https://www.ypf.com/LaCompania/Paginas/Todo-sobre-YPF.aspx

8

(9)  Vt tõendite piisavust käsitlev memorandum, 30. jaanuar 2018, lk 6.

9

(10)  Sarnane analüüs on esitatud komisjoni 17. märtsi 2016. aasta rakendusmääruses (EL) 2016/387, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT L 73, 18.3.2016, lk 1).

10

(11)  Vaekogu 29. juuni 2001. aasta aruanne DS194 „United States – Measures treating export restraints as subsidies“, punkt 8.29.

11

(12)  Vaekogu aruanne DS 194, punkt 8.44.

12

(13)  Apellatsioonikogu 21. veebruari 2005. aasta aruanne DS296 „United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMS) from Korea“, punktid 110–111.

13

(14)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 116.

14

(15)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 116.

15

(16)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 115.

16

(17)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 114, milles nõustutakse vaekogu aruande DS 194 punktiga 8.31 selles küsimuses.

17

(18)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 115.

18

(19)  Vaekogu aruanne, DS 296, punkt 7.38. Seda järeldust ei kaevatud edasi.

19

(20)  Vaekogu aruanne „US – Export Restraints“ (WT/DS194/R), avaldatud 29. juunil 2001, punktid 8.33 ja 8.34.

20

(21)  Vaekogu aruanne „US – Export Restraints“, punktid 8.29–8.31.

21

(22)  Apellatsioonikogu aruanne „US – DRAMS“ (WT/DS296/AB/R), avaldatud 27. juunil 2005, punkt 116.

22

(23)  Apellatsioonikogu aruanne „US – DRAMS“, punkt 115.

23

(24)  Apellatsioonikogu aruanne „US –DRAMS“, punkt 112.

24

(25)  Vt vaekogu aruanne „Korea – Commercial Vessels“ (WT/DS273/R), avaldatud 7. mail 2005, punkt 7.373.

25

(26)  Apellatsioonikogu aruanne „US – DRAMS“ (WT/DS296/A/R), punkt 114.

26

(27)  Apellatsioonikogu aruanne „US – DRAMS“ (WT/DS296/A/R), punkt 124.

27

(28)  Endise majandusministri Axel Kicillofi seisukohad, nt http://www.telam.com.ar/notas/201410/82669-kicillof-productores-venta-de-granos.php http://www.lavoz.com.ar/politica/nueva-advertencia-de-kicillof-productores-que-retienen-granos, https://www.minutouno.com/notas/341839-kicillof-advirtio-los-sojeros-que-se-apuren-porque-el-precio-va-caer, vaadatud 3. septembril 2018.

28

(29)  Nomenclatura Comun Del Mercosur, Decreto Nacional 2275/1994, artikkel 7 ja VI lisa.

29

(30)  The Economic Impact of Export Restrictions on Raw Materials, avaldatud 2010, lk 18, kättesaadav aadressil: http://www.oecd.org/publications/the-economic-impact-of-export-restrictions-on-raw-materials-9789264096448-en.htm, vaadatud 13. juulil 2018.

30

(31)  Renewable Energy Policy Brief Argentina, juuni 2015, kättesaadav aadressil: http://www.iberglobal.com/files/2016/argentina_renewable_energy.pdf, vaadatud 13. juulil 2018, lk 4.

31

(32)  Vedelad biokütused: Background Brief for the World Bank Group Energy Sector Strategy, Background Paper for the World Bank Group Energy sector strategy, märts 2010, kättesaadav aadressil: http://siteresources.worldbank.org/EXTESC/Resources/Biofuel_brief_Web_version.pdf, vaadatud 13. juulil 2018, lk 9.

32

(33)  Ley 25.561 Declárase la emergencia pública en materia social, económica, administrativa, financiera y cambiaria. Régimen cambiario. Modificaciones a la Ley de Convertibilidad. Reestructuración de las obligaciones afectadas por el régimen de la presente ley. Obligaciones vinculadas al sistema financiero.

33

(34)  Ministerio de Economía y Infraestructura, Comercio Exterior, Resolucion 11/2002 Fíjanse derechos a la exportación para consumo de diversas mercaderías comprendidas en la Nomenclatura Común del Mercosur. Alcances and Ministerio de Economía, Comercio Exterior.

34

(35)  Ministerio de Economía y Infraestructura, Comercio Exterior, Resolucion 35/2002 Fíjase un derecho a la exportación para consumo de determinadas mercaderías comprendidas en posiciones arancelarias de la Nomenclatura Común del Mercosur.

35

(36)  Ministerio de Agroindustria, Decreto 133/2015 Derecho de exportación. Alícuota.

36

(37)  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura Común del Mercosur, Resolución 10/2007 Fijase un derecho de exportación adicional para mercaderías comprendidas en determinadas posiciones arancelarias.

37

(38)  Ministerio de Economía y Producción, Comercio Exterior, Resolución 369/2007 Nomenclatura Común del Mercosur (NCM). Sustituyese en el Anexo XIV del Decreto No 509/2007 y sus modificaciones, el derecho de exportación para determinados productos.

38

(39)  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura comun del Mercosur, Resolución 10/2007, Fíjase un derecho de exportación adicional para mercaderías comprendidas en determinadas posiciones arancelarias, 11.1.2007.

39

(40)  Ministerio de Economía y Producción, Comercio exterior, Resolución 369/2007, Nomenclatura Común del Mercosur (NCM). Sustitúyese en el Anexo XIV del Decreto No 509/2007 y sus modificaciones, el derecho de exportación para determinados productos, 7.11.2007.

40

o

(41)  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura Comun del Mercosur, Resolución 125/2008, 10/3/2008, Derechos de exportación. Fórmula de determinación aplicable a determinadas posiciones arancelarias correspondientes a cereales y oleaginosas (Eksporditollimaksud. Teraviljade ja õliseemnete teatavate tariifikoodide suhtes kohaldatavate eksporditollimaksude arvutamise valem).

41

(42)  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura Comun del Mercosur, Resolución Resolución 64/2008, 30/5/2008, Cereales y Oleaginosas. Fíjanse para diversas variedades de trigo, maíz, soja y girasol, comprendidas en determinadas posiciones arancelarias de la Nomenclatura Común del Mercosur (N.C.M.), derechos de exportación para distintos precios FOB („Teraviljad ja õliseemned. Nisu, maisi, sojaubade ja päevalille sortide ekspordimaksude kehtestamine hõlmas MERCOSURi ühise nomenklatuuri tariifikoode FOB hindade jaoks“).

42

(43)  Ministerio de Economía y Finanzas Públicas, Ministerio de Industria y Ministerio de Planificación Federal, Inversión Pública y Servicios, Comercio Exterior, Resolución Conjunta (ühisotsus) No. 438/2012, 269/2012, 1001/2012 créanse el Registro de Operadores de Soja Autorizados (ROSA) y la „Unidad Ejecutiva Interdisciplinaria de Monitoreo“. Derógase la Resolución No 109/09.

43

o

(44)  Ministerio de Agroindustria, Decreto 133/2015 Derecho de exportación. Alícuota.

44

(45)  Oficina Nacional de Control Comercial Agropecuario, Comercio Exterior, Resolución 543/2008, Establécense los requisitos a que deberán sujetarse los exportadores de granos y/o sus derivados, que soliciten su inscripción en el „Registro de Declaraciones Juradas de Ventas al Exterior“, denominado „R.O.E. Verde“, al que se refiere la Ley No 21.453.

45

o

(46)  Ministerio de Agroindustria, Ministerio de Hacienda y finanzas publicas y Ministerio de produccion, Resolución Conjunta 4/2015, 7/2015 y 7/2015, 28.12.2015.

46

(47)  Ministerio de Producción, Resolución 109/2009, Exclúyese del Régimen de Importación Temporaria para Perfeccionamiento Industrial a ciertas mercaderías que se clasifican en la posición arancelaria de la Nomenclatura Común del Mercosur.

47

(48)  Ministerio de Economía y Finanzas Públicas, Ministerio de Industria y Ministerio de Planificación Federal, Inversión Pública y Servicios, Comercio Exterior, Resolución Conjunta (ühisotsus) No. 438/2012, 269/2012, 1001/2012 créanse el Registro de Operadores de Soja Autorizados (ROSA) y la „Unidad Ejecutiva Interdisciplinaria de Monitoreo“. Derógase la Resolución No 109/09.

48

o

(49)  Ministerio de Producción y Ministerio de Hacienda y Finanzas Públicas, Resolución Conjunta 5/2016 y 7/2016, modificación Resolución Conjunta No 438/2012, No 269/2012 y No 1001/2012.

49

o

o

o

(50)  https://www.lanacion.com.ar/1492219-sojizacion-de-nuestra-agricultura

50

(51)  Ühisotsustega 4/2015 ja 7/2015.

51

(52)  Ministerio de Agroindustria y Administración Federal de Ingresos Públicos, Estimulo Agricola Plan Belgrano, Resolución General Conjunta 3993-E/2017, 15.2.2017.

52

(53)  Jefatura de Gabinete de Ministros, Modifícase la distribución del Presupuesto General de la Administración Nacional - Recursos Humanos - Ejercicio 2016, Decreta 435/2016, 1.3.2016.

53

(54)  Salta, Jujuy, Formosa, Santiago del Estero, Tucumani, Corrientese, Misionese, Catamarca, La Rioja ja Chaco provintsid.

54

(55)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 115.

55

(56)  Majandus- ja riigirahandusministeeriumi, tööstusministeeriumi ning föderaalse planeerimise, avaliku sektori investeeringute ja teenuste ministeeriumi ühisotsused 438/2012, 269/2012 ja 1001/2012.

56

(57)  W. Deese ja J. Reeder, Export Taxes on Agricultural Products: Recent History and Economic Modeling of Soybean Export Taxes in Argentina, USITC Journal of International Commerce and Economics, 2007.

57

Export Taxes on Agricultural Products: Recent History and Economic Modeling of Soybean Export Taxes in Argentina

(58)  A. Bouet, C. Estrades, and D. Laborde, Differential Export Taxes along the Oilseeds Value Chain: A Partial Equilibrium Analysis, American Journal of Agricultural Economics, 2014, lk 924 https://academic.oup.com/ajae/article/96/3/924/2737494

58

Differential Export Taxes along the Oilseeds Value Chain: A Partial Equilibrium Analysis

(59)  http://datosestimaciones.magyp.gob.ar/reportes.php?reporte=Estimaciones

59

(60)  Vaekogu aruanne, DS 296, punkt 7.38. Ehkki vaekogu aruanne kaevati edasi, siis konkreetselt seda järeldust ei kaevatud edasi.

60

(61)  Vaekogu aruanne DS 194, punkt 8.59.

61

(62)  Vaekogu aruanne DS 194, punkt 8.59, millega jäetakse kõrvale punktis 8.56 esitatud Kanada väide.

62

(63)  Vaekogu läbivaatamine kooskõlas artikliga XVI.5, L/1160, 24.5.1960 (BISD 9S/188), punkt 12.

63

(64)  WT/DS257/AB/R, punkt 52.

64

(65)  Apellatsioonikogu aruanne „US – Carbon Steel“ (DS213), punkt 73, allmärkus 65.

65

(66)  Oxford English Dictionary veebiväljaanne, kirjed I.5.b ja I.10.

66

(67)  Oxford English Dictionary veebiväljaanne, kirje I.3.b.

67

(68)  WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikkel 15.4 („...kas on esinenud suurem koormus valitsuse toetusprogrammidele“); vt ka põllumajanduslepingu artikkel 6 ning II ja III lisa (omamaine toetus).

68

(69)  
  „Võimalikud“ mõjud viitavad nendele mõjudele, mis tulenevad loomulikult meetme üldisest ülesehitusest, kujundusest ja struktuurist, ilma vajaduseta, et turul oleks „täheldatud“ või tegelikke mõjusid.

69

(70)  Apellatsioonikogu aruanne „US – Carbon Steel“ (DS213), punkt 73, allmärkus 65.

70

(71)  Vaekogu aruanne „US – GOES“, (WT/DS414/R), 7.85.

71

(72)  Apellatsioonikogu aruanne „China – GOES“, põhjendused 7.85–7.87

72

(73)  Samas.

73

(74)  Régimen de Regulación y Promoción para la Producción y Uso Sustentables de Biocombustibles. Autoridad de aplicación. Funciones. Comisión Nacional Asesora. Habilitación de plantas productoras. Mezclado de Biocombustibles con Combustibles Fósiles. Sujetos beneficiarios del Régimen Promocional. Infracciones y sanciones.

74

(75)  
  12. mai 2006. aasta seaduse 26.093 artikli 4 punkt a.

75

(76)  Seaduse 26.093 artikli 15 lõiked 5–7.

76

(77)  Decreto 1396/2001, 4.11.2001, Plan de Competitividad para el Combustible Biodiesel. Modificaciones al Impuesto sobre los Combustibles Líquidos y el Gas Natural. Normas Complementarias.

77

(78)  Kütusesektori endise asekantsleri Cristian Folgari seisukohad, vt https://www.lanacion.com.ar/326725-el-gobierno-apoyo-los-proyectos-de-biodiesel, vaadatud 4. septembril 2018.

78

(79)  Resolution 1156/2004, 10.11.2004, Secretaría de Agricultura, Ganadería, PESCA y Alimentos, BIOCOMBUSTIBLES, Créase el Programa Nacional de Biocombustibles. Principales objetivos. Misiones y funciones.

79

(80)  Vt lisauuring: Georges Gérard Flexor, Karina Yoshie Martins Kato ja Marina Yesica Recalde, El mercado del biodiésel y las políticas públicas: Comparación de los casos argentino y brasileño, CEPAL review, 2012 (kättesaadav aadressil https://www.researchgate.net/publication/262960724_El_mercado_del_biodiesel_y_las_politicas_publicas_Comparacion_de_los_casos_Argentino_y_Brasileno_The_biodiesel_market_and_public_policy_Comparison_of_Argentine_and_Brazilian_cases, vaadatud 4. septembril 2018) ja dr Cesar Petrusansky, El Desarrollo del Mercado de Biocombustibles en Argentina, Ejecutivos de Finanzas, 2008 (kättesaadav aadressil http://www.iaef.org.ar/files/revista/212/desarrollo.pdf, vaadatud 4. septembril 2018).

80

(81)  Secretaría de Política Económica, Ministerio de Economía y Finanzas Públicas, Instrumentos para el Desarrollo Productivo en la Argentina, 2011 (kättesaadav aadressil https://www.economia.gob.ar/peconomica/basehome/instrumentos_desarrollo_prod_argentina.pdf, vaadatud 4. septembril 2018).

81

(82)  Centro de Economía Internacional (CEI) – Argentina välisministeerium, Los biocombustibles ya froman parte de las agendas global y hemisférica, 2011 (kättesaadav aadressil http://www.cei.gob.ar/userfiles/cei%20NOTA%2012.pdf, vaadatud 4. septembril 2018).

82

(83)  Seda on korratud väljaannetes: Marcelo Regunaga ja Agustin Tejeda Rodriguez, La politica de Comercio Agricola de Argentina y el Desarrollo Sustentable, rahvusvaheline kaubanduse ja säästva arengu keskus – ICTSD, 2015, (kättesaadav aadressil https://www.ictsd.org/sites/default/files/research/La%20Politica%20de%20Comercio%20Agricola%20de%20Argentina%20y%20el%20Desarrollo%20Sustentable.pdf, vaadatud 4. septembril 2018), Maria Marta Di Paola, La producción de biocombustibles en Argentina, Informe ambiental anual – FARN (Fundation ambiente y recursos naturales), 2013, (kättesaadav aadressil http://www.farn.org.ar/wp-content/uploads/2014/07/informe2013-1.186-209.pdf, vaadatud 4. septembril 2018), Evelina Goldstein ja Graciela Gutman, Biocombustibles y biotecnologia. Contexto internacional, situation en Argentina, CEUR (linna ja piirkondlik uuringukeskus), 2010 (kättesaadav aadressil http://www.ceur-conicet.gov.ar/archivos/publicaciones/biocombustibles2.pdf, vaadatud 4. septembril 2018), ning Ricardo Rozemberg ja Martina Chidiak, Biocombustibles en la Argentina, Integration y Comercio (Interamerican Development Bank), 2015 (kättesaadav aadressil http://www19.iadb.org/intal/icom/data/Biocombustibles%20en%20la%20Argentina.pdf, vaadatud 4. septembril 2018).

83

(84)  Jorge A. Hilbert, Rodrigo Sbarra, Martin Lopez Amoros, Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente, Istituto Nacional de Tecnologia Agropecuaria – Ministerio de Agricultura, Ganaderia y PESCA, 2011, lk 124 (kättesaadav aadressil https://inta.gob.ar/sites/default/files/script-tmp-inta_biodiesel_de_aceite_de_soja_en_argentina.pdf, vaadatud 4. septembril 2018).

84

(85)  Clarinis 2. veebruaril 2018 avaldatud pressiartikkel, Acuerdan crear una mesa de trabajo para potenciar la cadena del biodiésel (kättesaadav aadressil https://www.clarin.com/rural/acuerdan-crear-mesa-trabajo-potenciar-cadena-biodiesel_0_BJ3nrSfIf.html, vaadatud 4. septembril 2018).

85

(86)  Secretaria de Energia, Ratifícase el Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su Mezcla con Combustibles Fósiles en el Territorio Nacional del 20 de enero de 2010. Pautas a cumplir para el abastecimiento de Biodiesel al mercado de combustibles fósiles, Resolucion 7/2010, 4.2.2010.

86

(87)  Secretaría de Energía, Ratifícase el Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su Mezcla con Combustibles Fósiles en el Territorio Nacional del 20 de enero de 2010. Pautas a cumplir para el abastecimiento de Biodiesel al mercado de combustibles fósiles, Resolucion 7/2010, 4.2.2010.

87

(88)  Secretaría de Energía, Ratifícase la Addenda al Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su mezcla con combustibles fósiles en el Territorio Nacional, suscripta el 5 de julio de 2010. Modifícase la Resolución No 7/2010, Resolución 554/2010 from 6.7.2010, repeated in Secretaría de Energía, Resolución 450/2013 from 6.8.2013 and Secretaría de Energía, Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su Mezcla con Combustibles Fósiles en el Territorio Nacional. Ratificación, Resolución 660/2015 kuupäevast 20.8.2015.

88

o

(89)  http://www.energia.gob.ar/contenidos/verpagina.php?idpagina=3818, vaadatud 4. septembril 2018.

89

(90)  2006. aasta seadus 26.093.

90

(91)  Majandus- ja riigirahandusministeeriumi, tööstusministeeriumi ning föderaalse planeerimise, avaliku sektori investeeringute ja teenuste ministeeriumi ühisotsused 438/2012, 269/2012 ja 1001/2012.

91

(92)  Vt 2006. aasta seaduse 26.093 II peatükk, kättesaadav aadressil http://servicios.infoleg.gob.ar/infolegInternet/anexos/115000-119999/116299/norma.htm.

92

(93)  Jorge A. Hilbert, Rodrigo Sbarra, Martin Lopez Amoros, Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente, Istituto Nacional de Tecnologia Agropecuaria – Ministerio de Agricultura, Ganaderia y PESCA, august 2011, lk 124 (kättesaadav aadressil https://inta.gob.ar/sites/default/files/script-tmp-inta_biodiesel_de_aceite_de_soja_en_argentina.pdf, vaadatud 4. septembril 2018).

93

(94)  Jorge A. Hilbert, Rodrigo Sbarra, Martin Lopez Amoros, Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente, Istituto Nacional de Tecnologia Agropecuaria – Ministerio de Agricultura, Ganaderia y PESCA, august 2011, lk 131 (kättesaadav aadressil https://inta.gob.ar/sites/default/files/script-tmp-inta_biodiesel_de_aceite_de_soja_en_argentina.pdf, vaadatud 4. septembril 2018).

94

(95)  Centro de Economía Internacional (CEI) – Argentina välisministeerium, Los biocombustibles ya froman parte de las agendas global y hemisférica, veebruar 2011 (kättesaadav aadressil http://www.cei.gob.ar/userfiles/cei%20NOTA%2012.pdf, vaadatud 4. septembril 2018).

95

(96)  Vt WT/DS436/AB/R (USA – tasakaalustavad meetmed teatavatele Indiast pärit kuumvaltsitud süsinikterasest toodetele), 8. detsember 2014, punkt 4.244.

96

(97)  Vt selle kohta apellatsioonikogu järeldusi juhtumis WT/DS436/AB/R (USA – tasakaalustavad meetmed teatavatele Indiast pärit kuumvaltsitud süsinikterasest toodetele), 8. detsember 2014, punktid 4.292–4.322.

97

(98)  Põllumajandustööstuse ministeeriumi dekreet 1343/2016, Derecho de exportación. Alícuota - Modificación, 2.1.2017.

98

(99)  Dekreet 793/2018, Poder Ejecutivo Nacional, Derechos de exportación – Modificación, 3.9.2018.

99

(100)  https://www.minhacienda.gob.ar/onp/presupuestos/2019, Proyecto de Ley, Articulo 83.

100

(101)  Vaekogu aruanne „United States – Final Countervailing Duty Determination with Respect to Certain Softwood Lumber from Canada“, WT/DS257/R and Corr.1, vastu võetud 17. veebruaril 2004, muudetud apellatsioonikogu aruandega WT/DS257/AB/R, punkt 7.116. Vt apellatsioonikogu aruanne WT/DS436/AB/R (USA – tasakaalustavad meetmed teatavatele Indiast pärit kuumvaltsitud süsinikterasest toodetele), 8. detsember 2014, punkt 4398.

101

(102)  Vt tõendite piisavust käsitlev memorandum, 30. jaanuar 2018, lk 6 („Neid elemente uuritakse uurimise käigus. Samas leiab komisjon selles etapis, et on piisavaid tõendeid, mis kipuvad viitama tasakaalustava subsiidiumi olemasolule. Eelkõige tunduvad ekspordimaksud olevat üks vahend, mille Argentina valitsus on välja töötanud, et suunata sojaubade ja sojaõli tootjaid pakkuma oma sisendit biodiislikütuse tootmisharule. Samuti tundub, et GoA pakub stiimuleid sisendtarnijatele, et säilitada suur tootmine kunstlikult biodiislitootjate kasuks“), ja lk 14 („Kui kaebus ei sisalda piisavaid tõendeid teatava subsiidiumi või subsiidiumikava kohta, jätab komisjon endale õiguse uurida neid menetluse käigus vastavalt alusmääruse artikli 10 lõikele 7“).

102

(103)  Apellatsioonikogu aruanne „US – DRAMS“, punkt 154.

103

(104)  
  12. mai 2006. aasta seadus 26.093. Régimen de Regulación y Promoción para la Producción y Uso Sustentables de Biocombustibles. Autoridad de aplicación. Funciones. Comisión Nacional Asesora. Habilitación de plantas productoras. Mezclado de Biocombustibles con Combustibles Fósiles. Sujetos beneficiarios del Régimen Promocional. Infracciones y sanciones.

104

(105)  BIOCOMBUSTIBLES Ley 26.093 Régimen de Regulación y Promoción para la Producción y Uso Sustentables de Biocombustibles. Autoridad de aplicación. Funciones. Comisión Nacional Asesora. Habilitación de plantas productoras. Mezclado de Biocombustibles con Combustibles Fósiles. Sujetos beneficiarios del Régimen Promocional. Infracciones y sanciones.

105

(106)  Ley no 9397 Adhesion de la provincial a ley nacional no 26.093, y declaracion de interes public de la promocion de la produccion, procesamiento y uso sustentable de biocombustibles.

106

(107)  Ordenanza 26/2016, General Lagos, 16. juuni 2016.

107

(108)  Ordenanza 26/2016 artikkel 2, General Lagos, 16. juuni 2016. Äriühingu valdustesse tehtud kontrollkäigu ajal kontrollisid komisjoni talitused kokkuleppe kehtivust, kinnitades ettenähtud makseid.

108

(109)  Ley no 8478 Santa Fe, and Registrada bajo el no 12.692 la Legislatura de la Provincia de Santa Fe.

109

(110)  Vt mutatis mutandi ka WT/DS294/AB/RW, USA – Zeroing (artikkel 21.5 DSU), apellatsioonikogu 14. mai 2009. aasta aruanne, punkt 453.

110

(111)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

111

(112)  Praegu ja varasematel aastatel liidu tolliterritooriumile nö järelevalve või jälgimise all imporditud konkreetsete toodete andmebaas, mida peab maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat.

112

(113)  Nõukogu 19. novembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1194/2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 315, 26.11.2013, lk 2).

113

(114)  Komisjoni 18. septembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1578, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1194/2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 239, 19.9.2017, lk 9).

114

(115)  Komisjoni 18. oktoobri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1570, millega lõpetatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse importi käsitlev menetlus ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 1194/2013 (ELT L 262, 19.10.2018, lk 40).

115

(116)  Impordikulusid väljendati eurodes. Arvestades väga madalat inflatsioonitaset (Eurostati avaldatud ühtlustatud tarbijahinnaindeks suurenes 2012. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kokku 4 %), ei tulnud impordikulusid ajakohastada.

116

(117)  Euroopa Komisjon, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat – turu-uuringute keskus: https://ec.europa.eu/agriculture/market-observatory/crops_en, vaadatud 27. november 2018, raps – EU Rouen (EUR/t).

117

(118)  Allikas: Maailmapank, imporditud toorainete rahvusvahelised hinnad – rapsiõli.

118

(119)  OECD-FAO Agricultural Outlook 2016–2025 – © OECD 2016, https://www.oecd-ilibrary.org/agriculture-and-food/data/oecd-agriculture-statistics_agr-data-en, vaadatud 10. septembril 2018.

119

(120)  Väliskaubandusamet: „
  Biodiesel From Argentina: Final Determination of Sales at Less Than Fair Value and Final Affirmative Determination of Critical Circumstances
  “, dokument number 2018-04137.

120

Biodiesel From Argentina: Final Determination of Sales at Less Than Fair Value and Final Affirmative Determination of Critical Circumstances

(121)  
  ELT L 262, 19.10.2018, lk 40.

121

(122)  Saipoli ja ADMi biodiislikütuse toodangu vähenemist käsitlev teave tehti teatavaks toimikus olevatele huvitatud isikutele.

122

(123)  Otsus kohtuasjas C-365/15: Wortmann, EU:C:2017:19, punktid 35–39.

123

(124)  Komisjoni 11. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/245, millega kiidetakse heaks kohustused, mis on pakutud pärast Argentina päritolu imporditud biodiislikütusele lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 71).

124

Euroopa Liidu Teataja

(125)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

125

---

1. LISA

Koos äriühingu poolt Euroopa Liitu müüdava kaubaga, mille suhtes kehtib hinnakohustus, esitatakse faktuurarve, mis sisaldab järgmisi andmeid.

| 1) | Pealkiri „HINNAKOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE“. |
| --- | --- |

1)

Pealkiri „HINNAKOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE“.

| 2) | Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi ja kaupa tootva äriühingu nimi. |
| --- | --- |

2)

Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi ja kaupa tootva äriühingu nimi.

| 3) | Faktuurarve number. |
| --- | --- |

3)

Faktuurarve number.

| 4) | Faktuurarve väljastamise kuupäev. |
| --- | --- |

4)

Faktuurarve väljastamise kuupäev.

| 5) | TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus tehakse Euroopa Liidu piiril. |
| --- | --- |

5)

TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus tehakse Euroopa Liidu piiril.

| 6) | Kauba täpne ja sõnaselge kirjeldus ning






  — | äriühingu tootekoodi tehniline spetsifikatsioon (CPC), |
| --- | --- | --- |

6)

Kauba täpne ja sõnaselge kirjeldus ning

—

äriühingu tootekoodi tehniline spetsifikatsioon (CPC),

| — | äriühingu tootekood (CPC), |
| --- | --- |

—

äriühingu tootekood (CPC),

| — | CN-kood, |
| --- | --- |

—

CN-kood,

| — | kogus (ühikutes, mida väljendatakse tonnides). |
| --- | --- |

—

kogus (ühikutes, mida väljendatakse tonnides).

| 7) | Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:






  — | ühiku hind (tonnides), |
| --- | --- | --- |

7)

Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

—

ühiku hind (tonnides),

| — | kohaldatavad maksetingimused, |
| --- | --- |

—

kohaldatavad maksetingimused,

| — | kohaldatavad tarnetingimused, |
| --- | --- |

—

kohaldatavad tarnetingimused,

| — | kõik allahindlused ja hinnavähendid. |
| --- | --- |

—

kõik allahindlused ja hinnavähendid.

| 8) | Importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele äriühing väljastab otse arve. |
| --- | --- |

8)

Importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele äriühing väljastab otse arve.

| 9) | Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:

  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud ja Euroopa Liitu ekspordiks müüdud kaubad on tootnud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Argentinas, Euroopa Komisjoni poolt rakendusotsusega (EL) 2019/245 heaks kiidetud hinnakohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja õige.“ |
| --- | --- |

9)

Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:

„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud ja Euroopa Liitu ekspordiks müüdud kaubad on tootnud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Argentinas, Euroopa Komisjoni poolt rakendusotsusega (EL) 2019/245 heaks kiidetud hinnakohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja õige.“

---

2. LISA

Ekspordikohustuse sertifikaat

Koos äriühingu poolt Euroopa Liitu müüdava kaubaga, mille suhtes kehtib hinnakohustus, esitab CARBIO iga faktuurarve puhul ekspordikohustuse sertifikaadi, mis sisaldab järgmisi andmeid.

| 1) | Cámara Argentina de Biocombustibles („CARBIO“) nimi, aadress ja telefoninumber. |
| --- | --- |

1)

Cámara Argentina de Biocombustibles („CARBIO“) nimi, aadress ja telefoninumber.

| 2) | Rakendusotsuses (EL) 2019/245 nimetatud ja faktuurarve väljastanud äriühingu nimi ning kaupa tootva äriühingu nimi. |
| --- | --- |

2)

Rakendusotsuses (EL) 2019/245 nimetatud ja faktuurarve väljastanud äriühingu nimi ning kaupa tootva äriühingu nimi.

| 3) | Faktuurarve number. |
| --- | --- |

3)

Faktuurarve number.

| 4) | Faktuurarve väljastamise kuupäev. |
| --- | --- |

4)

Faktuurarve väljastamise kuupäev.

| 5) | TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus tehakse Euroopa Liidu piiril. |
| --- | --- |

5)

TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus tehakse Euroopa Liidu piiril.

| 6) | Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:






  — | kauba tehniline kirjeldus, äriühingu tootekood (CPC) (kui see on olemas), |
| --- | --- | --- |

6)

Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:

—

kauba tehniline kirjeldus, äriühingu tootekood (CPC) (kui see on olemas),

| — | CN-kood. |
| --- | --- |

—

CN-kood.

| 7) | Täpne kogus ühikutes, mida väljendatakse tonnides. |
| --- | --- |

7)

Täpne kogus ühikutes, mida väljendatakse tonnides.

| 8) | Sertifikaadi number ja kehtivuse lõppemise kuupäev (kolm kuud alates väljaandmisest). |
| --- | --- |

8)

Sertifikaadi number ja kehtivuse lõppemise kuupäev (kolm kuud alates väljaandmisest).

| 9) | Sertifikaadi väljastanud CARBIO töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:

  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolev sertifikaat on antud müüdava kaubaga kaasneva faktuurarvega hõlmatud kaupade otseekspordiks Euroopa Liitu vastavalt hinnakohustusele ning et see on välja antud [äriühingu nimi] pakutud ja Euroopa Komisjoni poolt rakendusotsusega (EL) 2019/245 heaks kiidetud hinnakohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Kinnitan, et käesolevas sertifikaadis esitatud teave on täpne ja sellega hõlmatud kogus ei ületa kohustusega ettenähtud piirmäära.“ |
| --- | --- |

9)

Sertifikaadi väljastanud CARBIO töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:

„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolev sertifikaat on antud müüdava kaubaga kaasneva faktuurarvega hõlmatud kaupade otseekspordiks Euroopa Liitu vastavalt hinnakohustusele ning et see on välja antud [äriühingu nimi] pakutud ja Euroopa Komisjoni poolt rakendusotsusega (EL) 2019/245 heaks kiidetud hinnakohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Kinnitan, et käesolevas sertifikaadis esitatud teave on täpne ja sellega hõlmatud kogus ei ületa kohustusega ettenähtud piirmäära.“

| 10) | Kuupäev. |
| --- | --- |

10)

Kuupäev.

| 11) | Allkiri ja CARBIO pitser. |
| --- | --- |

11)

Allkiri ja CARBIO pitser.

---

3. LISA

Koos äriühingu poolt Euroopa Liitu müüdava kaubaga, mille suhtes kehtivad tasakaalustavad tollimaksud, esitatakse faktuurarve, mis sisaldab järgmisi andmeid:

| 1) | Pealkiri „DUMPINGUVASTASE TOLLIMAKSUGA MAKSUSTATAVA KAUBA FAKTUURARVE“. |
| --- | --- |

1)

Pealkiri „DUMPINGUVASTASE TOLLIMAKSUGA MAKSUSTATAVA KAUBA FAKTUURARVE“.

| 2) | Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi ja kaupa tootva äriühingu nimi. |
| --- | --- |

2)

Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi ja kaupa tootva äriühingu nimi.

| 3) | Faktuurarve number. |
| --- | --- |

3)

Faktuurarve number.

| 4) | Faktuurarve väljastamise kuupäev. |
| --- | --- |

4)

Faktuurarve väljastamise kuupäev.

| 5) | TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus tehakse Euroopa Liidu piiril. |
| --- | --- |

5)

TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus tehakse Euroopa Liidu piiril.

| 6) | Kauba täpne ja selgesõnaline kirjeldus ning






  — | äriühingu tootekoodi tehniline spetsifikatsioon (CPC), |
| --- | --- | --- |

6)

Kauba täpne ja selgesõnaline kirjeldus ning

—

äriühingu tootekoodi tehniline spetsifikatsioon (CPC),

| — | äriühingu tootekood (CPC), |
| --- | --- |

—

äriühingu tootekood (CPC),

| — | CN-kood, |
| --- | --- |

—

CN-kood,

| — | kogus (ühikutes, mida väljendatakse tonnides). |
| --- | --- |

—

kogus (ühikutes, mida väljendatakse tonnides).

| 7) | Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:






  — | ühiku hind (tonnides), |
| --- | --- | --- |

7)

Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

—

ühiku hind (tonnides),

| — | kohaldatavad maksetingimused, |
| --- | --- |

—

kohaldatavad maksetingimused,

| — | kohaldatavad tarnetingimused, |
| --- | --- |

—

kohaldatavad tarnetingimused,

| — | kõik allahindlused ja hinnavähendid. |
| --- | --- |

—

kõik allahindlused ja hinnavähendid.

| 8) | Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja allkiri. |
| --- | --- |

8)

Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja allkiri.

---

OTSUSED

| 12.2.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 40/71 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 40/71

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/245,

11. veebruar 2019,

millega kiidetakse heaks kohustused, mis on pakutud pärast Argentina päritolu imporditud biodiislikütusele lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikleid 13 ja 15,

olles konsulteerinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (2) artikli 15 lõike 1 alusel loodud komiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 31. jaanuaril 2018. aastal algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) määruse (EL) 2016/1037 artikli 10 alusel subsiidiumivastase uurimise liitu imporditud Argentina päritolu biodiislikütuse asjus. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(1)

31. jaanuaril 2018. aastal algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) määruse (EL) 2016/1037 artikli 10 alusel subsiidiumivastase uurimise liitu imporditud Argentina päritolu biodiislikütuse asjus. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (3).

Euroopa Liidu Teatajas

3

| (2) | 21. septembril 2018 esitas komisjon kõikidele huvitatud isikutele teabedokumendi esialgsete järeldustega, märkides, et liitu imporditavat Argentinast pärit biodiislikütust (edaspidi „vaatlusalune toode“) ei maksustata ajutise tasakaalustava tollimaksuga, ja kinnitades, et uurimine jätkub. |
| --- | --- |

(2)

21. septembril 2018 esitas komisjon kõikidele huvitatud isikutele teabedokumendi esialgsete järeldustega, märkides, et liitu imporditavat Argentinast pärit biodiislikütust (edaspidi „vaatlusalune toode“) ei maksustata ajutise tasakaalustava tollimaksuga, ja kinnitades, et uurimine jätkub.

| (3) | Komisjon tegi 3. detsembril 2018 kõigile isikutele teatavaks olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtestada lõpliku tasakaalustava tollimaksu liitu imporditava vaatlusaluse toote suhtes. Kõigile huvitatud isikutele anti aega lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon tegi 3. detsembril 2018 kõigile isikutele teatavaks olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtestada lõpliku tasakaalustava tollimaksu liitu imporditava vaatlusaluse toote suhtes. Kõigile huvitatud isikutele anti aega lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks.

B.   PAKUTUD KOHUSTUSED

PAKUTUD KOHUSTUSED

1.   Pakutud kohustused

Pakutud kohustused

| (4) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist esitasid kõik koostööd tegevad eksportivad tootjad ja nendega seotud äriühingud ning Argentina biokütuste koda (Cámara Argentina de Biocombustibles, CARBIO) määruse (EL) 2016/1037 artikli 13 lõike 1 kohase hinnakohustuse. |
| --- | --- |

(4)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist esitasid kõik koostööd tegevad eksportivad tootjad ja nendega seotud äriühingud ning Argentina biokütuste koda (Cámara Argentina de Biocombustibles, CARBIO) määruse (EL) 2016/1037 artikli 13 lõike 1 kohase hinnakohustuse.

2.   Pakutud kohustuste analüüs

Pakutud kohustuste analüüs

| (5) | Selleks et kohustustel oleks tegelik mõju, pakkusid Argentina eksportijad välja kohustuse kehtestada vaatlusalusele tootele minimaalne impordihind. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et kohustustel oleks tegelik mõju, pakkusid Argentina eksportijad välja kohustuse kehtestada vaatlusalusele tootele minimaalne impordihind.

| (6) | Lisaks tegid Argentina eksportijad ettepaneku näha võrdsete tingimuste tagamiseks igaks aastaks ette impordi maht tasemel, mis vastab laias laastus üldisele impordikogusele turul. See võimaldaks kõrvaldada kahjuliku subsideerimise ja ühtlasi jälgida kohustusi pakkuvate eksportivate tootjate tegevust. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks tegid Argentina eksportijad ettepaneku näha võrdsete tingimuste tagamiseks igaks aastaks ette impordi maht tasemel, mis vastab laias laastus üldisele impordikogusele turul. See võimaldaks kõrvaldada kahjuliku subsideerimise ja ühtlasi jälgida kohustusi pakkuvate eksportivate tootjate tegevust.

| (7) | Selleks et välja selgitada, kas kõnealused hinnakohustused aitavad kõrvaldada subsideerimise kahjustavat mõju, analüüsis komisjon muu hulgas vaatlusaluse toote praegusi ekspordihindu, lõpliku tasakaalustava tollimaksu määra ja muid asjaolusid, mis selgusid uurimise käigus. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et välja selgitada, kas kõnealused hinnakohustused aitavad kõrvaldada subsideerimise kahjustavat mõju, analüüsis komisjon muu hulgas vaatlusaluse toote praegusi ekspordihindu, lõpliku tasakaalustava tollimaksu määra ja muid asjaolusid, mis selgusid uurimise käigus.

| (8) | Komisjon järeldas, et aastase impordimahu suhtes pakutud hinnakohustus koos põhjenduses 6 osutatud aastast impordimahtu ületavale kogusele kehtestatud lõpliku väärtuselise tollimaksuga võimaldavad kahjustava subsideerimise lõpetada. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon järeldas, et aastase impordimahu suhtes pakutud hinnakohustus koos põhjenduses 6 osutatud aastast impordimahtu ületavale kogusele kehtestatud lõpliku väärtuselise tollimaksuga võimaldavad kahjustava subsideerimise lõpetada.

| (9) | CARBIO kohustus komisjonile esitama korrapäraselt üksikasjalikku teavet Argentina eksportivate tootjate ELi suunatud müügi kohta, et komisjon saaks jälgida kohustuste täitmist. Võttes arvesse CARBIO aktiivset rolli ja seda, et aastamahu kindlaksmääramine vastavalt põhjendusele 6 annab täiendavat kindlust, leiab komisjon, et kohustuste täitmisest kõrvalehoidmise oht on väike. |
| --- | --- |

(9)

CARBIO kohustus komisjonile esitama korrapäraselt üksikasjalikku teavet Argentina eksportivate tootjate ELi suunatud müügi kohta, et komisjon saaks jälgida kohustuste täitmist. Võttes arvesse CARBIO aktiivset rolli ja seda, et aastamahu kindlaksmääramine vastavalt põhjendusele 6 annab täiendavat kindlust, leiab komisjon, et kohustuste täitmisest kõrvalehoidmise oht on väike.

C.   POOLTE MÄRKUSED JA PAKUTUD KOHUSTUSTE HEAKSKIITMINE

POOLTE MÄRKUSED JA PAKUTUD KOHUSTUSTE HEAKSKIITMINE

| (10) | Pakutud kohustused on tehtud huvitatud isikutele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(10)

Pakutud kohustused on tehtud huvitatud isikutele kättesaadavaks.

| (11) | Liidu tootmisharu väitis, et pakutud kohustusi ei saa vastu võtta, sest kuna need ei põhine uurimise tulemustel, ei võimalda need kõrvaldada subsideerimise kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(11)

Liidu tootmisharu väitis, et pakutud kohustusi ei saa vastu võtta, sest kuna need ei põhine uurimise tulemustel, ei võimalda need kõrvaldada subsideerimise kahjulikku mõju.

| (12) | Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu (edaspidi „EBB“) arvates tuleks kehtestada minimaalne impordihind, mis vastaks uurimisperioodi ekspordihindadele, millele lisataks subsiidiumisumma või kahjumarginaal ning mida võimaluse korral indekseeritaks, et võtta arvesse põhitooraine hinnamuutusi. EBB väitis, et ainult nii saavutataks olukord, kus Argentina hinnad ei löö liidu hindu alla. Saksamaa Biokütuse Liit (edaspidi „VDB“) väitis, et minimaalne impordihind peaks koosnema impordihinnast ja sellele lisatavast tasakaalustavast tollimaksust. Õli- ja Valgurikaste Taimede Edendamise Liit (edaspidi „UFOP“) oli samal seisukohal kui VDB. Euroopa põllumajandustootjate ja -ühistute liit (edaspidi „COPA-Cogeca“) märkis, et pärast dumpinguvastaste meetmete lõdvendamist on Argentina biodiisli import liitu järsult suurenenud. COPA-Cogeca ja Euroopa õliseemneliit osutasid ühiselt sellele, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/1513 (4) on piiratud biokütuste tootmist Euroopas. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu (edaspidi „EBB“) arvates tuleks kehtestada minimaalne impordihind, mis vastaks uurimisperioodi ekspordihindadele, millele lisataks subsiidiumisumma või kahjumarginaal ning mida võimaluse korral indekseeritaks, et võtta arvesse põhitooraine hinnamuutusi. EBB väitis, et ainult nii saavutataks olukord, kus Argentina hinnad ei löö liidu hindu alla. Saksamaa Biokütuse Liit (edaspidi „VDB“) väitis, et minimaalne impordihind peaks koosnema impordihinnast ja sellele lisatavast tasakaalustavast tollimaksust. Õli- ja Valgurikaste Taimede Edendamise Liit (edaspidi „UFOP“) oli samal seisukohal kui VDB. Euroopa põllumajandustootjate ja -ühistute liit (edaspidi „COPA-Cogeca“) märkis, et pärast dumpinguvastaste meetmete lõdvendamist on Argentina biodiisli import liitu järsult suurenenud. COPA-Cogeca ja Euroopa õliseemneliit osutasid ühiselt sellele, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/1513 (4) on piiratud biokütuste tootmist Euroopas.

4

| (13) | Komisjon tuletas meelde, et kavandatud aastane impordimaht (ligikaudu 10 % liidu keskmisest tarbimisest 2014. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul) sõltub otseselt käimasoleva uurimise tulemustest. Uurimise käigus kontrollitud impordimahu põhjal järeldas komisjon, et liidu tootmisharule olulise kahju tekitamise oht on olemas. Komisjon leidis, et põhimõtteliselt ei tohiks kavandatud aastamaht kahjustada liidu tootmisharu üldist tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon tuletas meelde, et kavandatud aastane impordimaht (ligikaudu 10 % liidu keskmisest tarbimisest 2014. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul) sõltub otseselt käimasoleva uurimise tulemustest. Uurimise käigus kontrollitud impordimahu põhjal järeldas komisjon, et liidu tootmisharule olulise kahju tekitamise oht on olemas. Komisjon leidis, et põhimõtteliselt ei tohiks kavandatud aastamaht kahjustada liidu tootmisharu üldist tulemuslikkust.

| (14) | Mis puutub minimaalse impordihinna kindlaksmääramisse, siis seda tehakse vastavalt Argentina põllumajandusministeeriumi avaldavatele kuu keskmistele sojaõli hinnanoteeringutele, mis sisaldavad ekspordimaksu ja on FOB-põhised. Aastast mahtu ületavat kogust maksustatakse väärtuselise tollimaksuga. Seetõttu leidis komisjon, et selliselt saadud minimaalne impordihind vähendab põhimõtteliselt mõju Argentina valitsuse poliitika kohaselt toetatavate sisendite hinnale. |
| --- | --- |

(14)

Mis puutub minimaalse impordihinna kindlaksmääramisse, siis seda tehakse vastavalt Argentina põllumajandusministeeriumi avaldavatele kuu keskmistele sojaõli hinnanoteeringutele, mis sisaldavad ekspordimaksu ja on FOB-põhised. Aastast mahtu ületavat kogust maksustatakse väärtuselise tollimaksuga. Seetõttu leidis komisjon, et selliselt saadud minimaalne impordihind vähendab põhimõtteliselt mõju Argentina valitsuse poliitika kohaselt toetatavate sisendite hinnale.

| (15) | Sellest järeldas komisjon, et minimaalse impordihinna ja aastamahu kindlaksmääramine koos vaatlusaluse toote impordi aastamahtu ületavale kogusele väärtuselise tollimaksu kehtestamisega kõrvaldab subsideerimise kahjustava mõju. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(15)

Sellest järeldas komisjon, et minimaalse impordihinna ja aastamahu kindlaksmääramine koos vaatlusaluse toote impordi aastamahtu ületavale kogusele väärtuselise tollimaksu kehtestamisega kõrvaldab subsideerimise kahjustava mõju. Seepärast lükati need väited tagasi.

| (16) | EBB väitis ka, et minimaalset impordihinda saab hõlpsasti manipuleerida, kuna Argentina eksportivad tootjad saavad vaatlusaluse toote aastamahu müügilt tõenäoliselt kasumit, mis suures osas neutraliseeriks aastamahtu ületavalt koguselt makstava tasakaalustava tollimaksu. |
| --- | --- |

(16)

EBB väitis ka, et minimaalset impordihinda saab hõlpsasti manipuleerida, kuna Argentina eksportivad tootjad saavad vaatlusaluse toote aastamahu müügilt tõenäoliselt kasumit, mis suures osas neutraliseeriks aastamahtu ületavalt koguselt makstava tasakaalustava tollimaksu.

| (17) | Komisjon märkis, et see väide on vastuolus EBB enda väitega, et minimaalne impordihind on liiga väike, ja sellisel juhul ei ole tegemist lisakasumi väärkasutamisega. CARBIO väitis, et Argentina eksportivad tootjad ei saa omal valikul teha osa müügitehinguid minimaalse impordihinnaga ja teiste puhul maksta tollimakse. Nad saavad tollimaksu alusel hakata müüma alles pärast seda, kui aastamaht on täidetud. See maandab nimetatud riski. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon märkis, et see väide on vastuolus EBB enda väitega, et minimaalne impordihind on liiga väike, ja sellisel juhul ei ole tegemist lisakasumi väärkasutamisega. CARBIO väitis, et Argentina eksportivad tootjad ei saa omal valikul teha osa müügitehinguid minimaalse impordihinnaga ja teiste puhul maksta tollimakse. Nad saavad tollimaksu alusel hakata müüma alles pärast seda, kui aastamaht on täidetud. See maandab nimetatud riski.

| (18) | Komisjon märgib, et kohustuste teksti põhjal teavad nii CARBIO kui ka kohustusi pakkuvad eksportivad tootjad igal juhul, et komisjoni otsus pakutud kohustuste heakskiitmise kohta põhineb usaldusel. Usalduse rikkumine põhjustab kohustusele antud heakskiidu tühistamise ja tasakaalustavate tollimaksude täieliku kohaldamise. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon märgib, et kohustuste teksti põhjal teavad nii CARBIO kui ka kohustusi pakkuvad eksportivad tootjad igal juhul, et komisjoni otsus pakutud kohustuste heakskiitmise kohta põhineb usaldusel. Usalduse rikkumine põhjustab kohustusele antud heakskiidu tühistamise ja tasakaalustavate tollimaksude täieliku kohaldamise.

| (19) | Lisaks kohustuvad kohustusi pakkunud eksportivad tootjad vältima kohustuste mõju kahjustamist ka aastamahtu ületava koguse müügi puhul. Kui kohustusi rikutakse, siis need tühistatakse. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks kohustuvad kohustusi pakkunud eksportivad tootjad vältima kohustuste mõju kahjustamist ka aastamahtu ületava koguse müügi puhul. Kui kohustusi rikutakse, siis need tühistatakse. Seepärast lükati need väited tagasi.

| (20) | EBB väitis ka, et pakutav minimaalne impordihind on liiga madal, kuna ei sisalda kestlikkuse tagamiseks kehtestatud hinnalisandit. |
| --- | --- |

(20)

EBB väitis ka, et pakutav minimaalne impordihind on liiga madal, kuna ei sisalda kestlikkuse tagamiseks kehtestatud hinnalisandit.

| (21) | CARBIO vastas, et kehtestatud kindlaksmääratud summa on piisavalt suur. Komisjon märkis, et minimaalse impordihinna kasutamine ja aastamahu kindlaksmääramine koos väärtuselise tollimaksu kehtestamisega vaatlusaluse toote aastast importi ületavale kogusele kõrvaldab kahjustava subsideerimise mõju, nagu on selgitatud põhjenduses 11. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(21)

CARBIO vastas, et kehtestatud kindlaksmääratud summa on piisavalt suur. Komisjon märkis, et minimaalse impordihinna kasutamine ja aastamahu kindlaksmääramine koos väärtuselise tollimaksu kehtestamisega vaatlusaluse toote aastast importi ületavale kogusele kõrvaldab kahjustava subsideerimise mõju, nagu on selgitatud põhjenduses 11. Seepärast lükati need väited tagasi.

| (22) | EBB väitis veel, et sojaõli hinnanoteeringud ei peaks pärinema Argentinast, vaid mõnest mainekast sõltumatust allikast. |
| --- | --- |

(22)

EBB väitis veel, et sojaõli hinnanoteeringud ei peaks pärinema Argentinast, vaid mõnest mainekast sõltumatust allikast.

| (23) | Pakutud kohustustes on selgitatud, et noteeringuid avaldab küll Argentina Vabariigi põllumajandusministeerium, kuid need põhinevad Chicago kaubabörsi sulgemishindadel, millele lisatakse päeva lepingutel põhinevad hinnalisandid ja ostu-müügitehingutel põhinevad hinnalisandid, mille esitab Bolsa de Cereales de Buenos Aires. Seega on need seotud rahvusvaheliste kaubabörsinoteeringutega ja nende usaldusväärsust, sealhulgas varasemaid suundumusi, on võimalik jälgida. Seda kinnitasid ka CARBIO ja Argentina valitsusasutused. Viimased tagavad ka kavandatud allika läbipaistvuse ja prognoositavuse. |
| --- | --- |

(23)

Pakutud kohustustes on selgitatud, et noteeringuid avaldab küll Argentina Vabariigi põllumajandusministeerium, kuid need põhinevad Chicago kaubabörsi sulgemishindadel, millele lisatakse päeva lepingutel põhinevad hinnalisandid ja ostu-müügitehingutel põhinevad hinnalisandid, mille esitab Bolsa de Cereales de Buenos Aires. Seega on need seotud rahvusvaheliste kaubabörsinoteeringutega ja nende usaldusväärsust, sealhulgas varasemaid suundumusi, on võimalik jälgida. Seda kinnitasid ka CARBIO ja Argentina valitsusasutused. Viimased tagavad ka kavandatud allika läbipaistvuse ja prognoositavuse.

| (24) | Pakutud kohustuste kohase allika eelis on avalik kättesaadavus ja jälgitavus. Komisjon jälgib tähelepanelikult noteeringute usaldusväärsust, et tagada, et ükski asjaolu ega tegevus ei kahjustaks kohustuste mõju. Komisjon tühistaks usalduse rikkumisel kohe kohustustele antud heakskiidu ja kehtestaks tasakaalustavad tollimaksud. |
| --- | --- |

(24)

Pakutud kohustuste kohase allika eelis on avalik kättesaadavus ja jälgitavus. Komisjon jälgib tähelepanelikult noteeringute usaldusväärsust, et tagada, et ükski asjaolu ega tegevus ei kahjustaks kohustuste mõju. Komisjon tühistaks usalduse rikkumisel kohe kohustustele antud heakskiidu ja kehtestaks tasakaalustavad tollimaksud.

| (25) | Lisaks on kohustustes sätestatud, et juhul kui kohustuste täitmise ajal olukord võrreldes kohustuste heakskiitmise ajal valitsenud olukorraga muutub, ning et selline olukord oleks mõjutanud pakutud kohustuse heakskiitmise otsust, võidakse kohustuste heakskiitmise otsus tühistada. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks on kohustustes sätestatud, et juhul kui kohustuste täitmise ajal olukord võrreldes kohustuste heakskiitmise ajal valitsenud olukorraga muutub, ning et selline olukord oleks mõjutanud pakutud kohustuse heakskiitmise otsust, võidakse kohustuste heakskiitmise otsus tühistada. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (26) | EBB väitis ka, et Argentina valitsus võib alandada ekspordimaksu, mille tulemusel võib minimaalne impordihind langeda. See omakorda võimaldaks Argentina eksportijatel suurendada oma turuosa. |
| --- | --- |

(26)

EBB väitis ka, et Argentina valitsus võib alandada ekspordimaksu, mille tulemusel võib minimaalne impordihind langeda. See omakorda võimaldaks Argentina eksportijatel suurendada oma turuosa.

| (27) | Komisjon leidis, et minimaalse impordihinna kõikumine vastavalt toorainehindade muutumisele on turutingimusi kajastav mõistlik indekseerimismeetod. Lisaks on võimalik kohustuste heakskiitmise otsus tühistada, kui kohustuste täitmise ajal olukord võrreldes kohustuste heakskiitmise ajal valitsenud olukorraga muutub, ning et selline olukord oleks mõjutanud kohustuste heakskiitmise otsust. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon leidis, et minimaalse impordihinna kõikumine vastavalt toorainehindade muutumisele on turutingimusi kajastav mõistlik indekseerimismeetod. Lisaks on võimalik kohustuste heakskiitmise otsus tühistada, kui kohustuste täitmise ajal olukord võrreldes kohustuste heakskiitmise ajal valitsenud olukorraga muutub, ning et selline olukord oleks mõjutanud kohustuste heakskiitmise otsust. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (28) | Samuti väitis EBB, et sojaubade keskmisele kvartalihinnale lisatavat kindlaksmääratud summat ei tohiks otsustada enne saadetise lähetamist. EBB on kindlaksmääratud summast valesti aru saanud. Kindlaksmääratud summat ei otsustata enne iga saadetise lähetamist. Vastuseks EBB märkustele selgitas CARBIO, et kindlaksmääratud summa suurus on muutumatu ning see (ega selle kohandamine) ei sõltu Argentina eksportivate tootjate tegevusest. Seepärast lükati see märkus tagasi. |
| --- | --- |

(28)

Samuti väitis EBB, et sojaubade keskmisele kvartalihinnale lisatavat kindlaksmääratud summat ei tohiks otsustada enne saadetise lähetamist. EBB on kindlaksmääratud summast valesti aru saanud. Kindlaksmääratud summat ei otsustata enne iga saadetise lähetamist. Vastuseks EBB märkustele selgitas CARBIO, et kindlaksmääratud summa suurus on muutumatu ning see (ega selle kohandamine) ei sõltu Argentina eksportivate tootjate tegevusest. Seepärast lükati see märkus tagasi.

| (29) | EBB pooldas Euroopa taimeõli hinna võrdlushinna kindlaksmääramist iga päev, mitte kord kvartalis. Hind sisaldaks ka Euroopas kasutatavate Euroopa soja- ja taimeõlide hinda. EBB esitas küll üldise kirjelduse, kuid ei pakkunud selle asemel muud konkreetset hinnavõrdlusallikat. Pealegi peab hinnavõrdlussüsteem olema praktiliselt kasutatav ja igapäevase võrdlushinna kasutamine ettevõtjate jälgimise käigus seda ei oleks. Igal juhul leidis komisjon, et pakutud kohustustega ettenähtud võrdlushindade kindlaksmääramise kord, mida on kirjeldatud eelmistes põhjendustes, on mõistlik. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(29)

EBB pooldas Euroopa taimeõli hinna võrdlushinna kindlaksmääramist iga päev, mitte kord kvartalis. Hind sisaldaks ka Euroopas kasutatavate Euroopa soja- ja taimeõlide hinda. EBB esitas küll üldise kirjelduse, kuid ei pakkunud selle asemel muud konkreetset hinnavõrdlusallikat. Pealegi peab hinnavõrdlussüsteem olema praktiliselt kasutatav ja igapäevase võrdlushinna kasutamine ettevõtjate jälgimise käigus seda ei oleks. Igal juhul leidis komisjon, et pakutud kohustustega ettenähtud võrdlushindade kindlaksmääramise kord, mida on kirjeldatud eelmistes põhjendustes, on mõistlik. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (30) | EBB tegi ka ettepaneku hallata aastamahtu liikmesriigiti ning kuu- või kvartalhaaval. See ettepanek jäi komisjonile arusaamatuks. Esiteks, ja seda märkis ka CARBIO, kehtivad tasakaalustusmeetmed kogu liidu tolliterritooriumi suhtes. Selline jälgimissüsteem oleks igal juhul liiga keeruline ja komisjon ei saaks seda praktiliselt rakendada. EBB ettepanek jagada aastamaht kuu- või kvartalhaaval osadeks on vastuolus väitega, et Argentina tootjad võivad kompenseerida aastamahu sisse mahtuvat müüki pikema perioodi müügiga. Mahu kehtestamine kuu- või kvartalhaaval hoopiski suurendaks seda ohtu oluliselt. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(30)

EBB tegi ka ettepaneku hallata aastamahtu liikmesriigiti ning kuu- või kvartalhaaval. See ettepanek jäi komisjonile arusaamatuks. Esiteks, ja seda märkis ka CARBIO, kehtivad tasakaalustusmeetmed kogu liidu tolliterritooriumi suhtes. Selline jälgimissüsteem oleks igal juhul liiga keeruline ja komisjon ei saaks seda praktiliselt rakendada. EBB ettepanek jagada aastamaht kuu- või kvartalhaaval osadeks on vastuolus väitega, et Argentina tootjad võivad kompenseerida aastamahu sisse mahtuvat müüki pikema perioodi müügiga. Mahu kehtestamine kuu- või kvartalhaaval hoopiski suurendaks seda ohtu oluliselt. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (31) | EBB tegi ka ettepaneku, et minimaalse impordihinna alusel toimuva müügi aastamaht võiks alguses olla väiksem ja seejärel võiks seda järk-järgult suurendada kuni kohustuses pakutud aastamahuni. CARBIO väitis vastuseks, et praeguste kaubandusreeglitega ei ole ette nähtud mitte mingis vormis astmelisi meetmeid, et nende mõju saaks katsetada. EBB ei põhjendanud aastakoguse järkjärgulist suurendamist sisuliselt. Komisjon analüüsis eksportivate tootjate pakutud kohustusi ning leidis, et minimaalse impordihinna kasutamine ja aastamahu kindlaksmääramine koos väärtuselise tollimaksu kehtestamisega vaatlusaluse toote aastast impordimahtu ületavale kogusele kõrvaldab subsideerimise kahjustava mõju. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(31)

EBB tegi ka ettepaneku, et minimaalse impordihinna alusel toimuva müügi aastamaht võiks alguses olla väiksem ja seejärel võiks seda järk-järgult suurendada kuni kohustuses pakutud aastamahuni. CARBIO väitis vastuseks, et praeguste kaubandusreeglitega ei ole ette nähtud mitte mingis vormis astmelisi meetmeid, et nende mõju saaks katsetada. EBB ei põhjendanud aastakoguse järkjärgulist suurendamist sisuliselt. Komisjon analüüsis eksportivate tootjate pakutud kohustusi ning leidis, et minimaalse impordihinna kasutamine ja aastamahu kindlaksmääramine koos väärtuselise tollimaksu kehtestamisega vaatlusaluse toote aastast impordimahtu ületavale kogusele kõrvaldab subsideerimise kahjustava mõju. Seepärast lükati need väited tagasi.

| (32) | EBB palus selgitusi liidu seotud isikutele suunatud müügi minimaalse impordihinna kohta. Komisjon kinnitas, et müük liidu seotud isikutele toimub minimaalse impordihinna alusel, millele lisatakse müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. |
| --- | --- |

(32)

EBB palus selgitusi liidu seotud isikutele suunatud müügi minimaalse impordihinna kohta. Komisjon kinnitas, et müük liidu seotud isikutele toimub minimaalse impordihinna alusel, millele lisatakse müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

| (33) | EBB väitis veel, et vaja on sätteid, mis võimaldaksid ettevõtjatel taotleda läbivaatamist või tühistamist asjaolude muutmisel või rikkumise ilmnemisel. Komisjon kinnitas, et sellised sätted on pakutud kohustustes olemas. Kohustuste kohaselt võidakse kohustuste heakskiitmise otsus tühistada, kui kohustuste täitmise ajal olukord võrreldes kohustuste heakskiitmise ajal valitsenud olukorraga muutub ning et selline olukord oleks mõjutanud kohustuse heakskiitmise otsust. Lisaks vaadatakse lõplikud meetmed ja kohustuste asjakohasus läbi vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artiklile 19. |
| --- | --- |

(33)

EBB väitis veel, et vaja on sätteid, mis võimaldaksid ettevõtjatel taotleda läbivaatamist või tühistamist asjaolude muutmisel või rikkumise ilmnemisel. Komisjon kinnitas, et sellised sätted on pakutud kohustustes olemas. Kohustuste kohaselt võidakse kohustuste heakskiitmise otsus tühistada, kui kohustuste täitmise ajal olukord võrreldes kohustuste heakskiitmise ajal valitsenud olukorraga muutub ning et selline olukord oleks mõjutanud kohustuse heakskiitmise otsust. Lisaks vaadatakse lõplikud meetmed ja kohustuste asjakohasus läbi vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artiklile 19.

| (34) | Seepärast leidis komisjon, et Argentina eksportivate tootjate pakutud kohustused on vastuvõetavad. Kohustusi esitanud eksportivaid tootjaid, CARBIO-t ja huvitatud isikuid on teavitatud olulistest asjaoludest, kaalutlustest ja kohustustest, millest on pakutud kohustuste heakskiitmisel lähtutud. |
| --- | --- |

(34)

Seepärast leidis komisjon, et Argentina eksportivate tootjate pakutud kohustused on vastuvõetavad. Kohustusi esitanud eksportivaid tootjaid, CARBIO-t ja huvitatud isikuid on teavitatud olulistest asjaoludest, kaalutlustest ja kohustustest, millest on pakutud kohustuste heakskiitmisel lähtutud.

3.   Märkused komisjoni kavatsuse kohta pakutud kohustused heaks kiita

Märkused komisjoni kavatsuse kohta pakutud kohustused heaks kiita

| (35) | Pärast seda, kui komisjon teatas kavatsusest pakutud kohustused heaks kiita, esitasid EBB, VDB, UFOP, COPA-Cogeca, EOA, Euroopa taimeõlide ja valgurikaste kultuuride tootjate liit (edaspidi „FEDIOL“), Argentina eksportivad tootjad ja CARBIO oma märkused. |
| --- | --- |

(35)

Pärast seda, kui komisjon teatas kavatsusest pakutud kohustused heaks kiita, esitasid EBB, VDB, UFOP, COPA-Cogeca, EOA, Euroopa taimeõlide ja valgurikaste kultuuride tootjate liit (edaspidi „FEDIOL“), Argentina eksportivad tootjad ja CARBIO oma märkused.

| (36) | EBB, VDB ja UFOP taotlesid, et Argentina eksportijate ja CARBIO pakutud kohustust mitte anda kvartalis välja üle 45 % ekspordisertifikaatidest vähendataks selliselt, et neid sertifikaate ei antaks kvartalis välja üle 25–30 %. Nad väitsid, et see võimaldaks ühtlustada eksporti aasta lõikes ning vältida liidu turule suunatud impordi ebaproportsionaalset suurenemist mõnes kvartalis. |
| --- | --- |

(36)

EBB, VDB ja UFOP taotlesid, et Argentina eksportijate ja CARBIO pakutud kohustust mitte anda kvartalis välja üle 45 % ekspordisertifikaatidest vähendataks selliselt, et neid sertifikaate ei antaks kvartalis välja üle 25–30 %. Nad väitsid, et see võimaldaks ühtlustada eksporti aasta lõikes ning vältida liidu turule suunatud impordi ebaproportsionaalset suurenemist mõnes kvartalis.

| (37) | Komisjon märkis, et 2018. aasta andmete põhjal ei koondunud import Argentinast kalendriaasta jooksul ühtegi konkreetsesse kvartalisse, kuigi mõnel kuul oli märgata koguste suurenemist. Seepärast ei vastaks impordi koondumine mõnda kvartalisse meetmete kehtestamise eelse aja kaubandusstruktuurile. Komisjon märkis ka, et võib kohustused tühistada ja kohaldada tasakaalustavat tollimaksu täies ulatuses, kui Argentina eksportijate kaubandusstruktuur muutub niivõrd, et see kahjustab kohustuste mõju. Kõiki liidu tootmisharu märkusi arvesse võttes esitasid Argentina eksportijad ja CARBIO uue kohustuse – mitte anda kvartalis välja ekspordisertifikaate rohkem kui 37 % aastasest ekspordimahust. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon märkis, et 2018. aasta andmete põhjal ei koondunud import Argentinast kalendriaasta jooksul ühtegi konkreetsesse kvartalisse, kuigi mõnel kuul oli märgata koguste suurenemist. Seepärast ei vastaks impordi koondumine mõnda kvartalisse meetmete kehtestamise eelse aja kaubandusstruktuurile. Komisjon märkis ka, et võib kohustused tühistada ja kohaldada tasakaalustavat tollimaksu täies ulatuses, kui Argentina eksportijate kaubandusstruktuur muutub niivõrd, et see kahjustab kohustuste mõju. Kõiki liidu tootmisharu märkusi arvesse võttes esitasid Argentina eksportijad ja CARBIO uue kohustuse – mitte anda kvartalis välja ekspordisertifikaate rohkem kui 37 % aastasest ekspordimahust.

| (38) | EBB väitis, et kohustuste kohaste ekspordisertifikaatide kehtivusaega tuleks lühendada nii, et see piirduks selle kvartaliga, mil kohustuste kohane sertifikaat on välja antud. Sellest lähtuvalt muutsid eksportivad tootjad oma pakkumist ja lühendasid ekspordisertifikaatide kehtivust 4 kuult 3 kuule. Nad kohustusid andma ekspordisertifikaate üldjuhul välja võimalikult peatselt pärast asjaomase faktuurarve väljaandmist ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast faktuurarve kuupäeva. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(38)

EBB väitis, et kohustuste kohaste ekspordisertifikaatide kehtivusaega tuleks lühendada nii, et see piirduks selle kvartaliga, mil kohustuste kohane sertifikaat on välja antud. Sellest lähtuvalt muutsid eksportivad tootjad oma pakkumist ja lühendasid ekspordisertifikaatide kehtivust 4 kuult 3 kuule. Nad kohustusid andma ekspordisertifikaate üldjuhul välja võimalikult peatselt pärast asjaomase faktuurarve väljaandmist ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast faktuurarve kuupäeva. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (39) | Komisjon leidis, et CARBIO ja eksportivate tootjate kohustus mitte anda kvartalis ekspordisertifikaate välja rohkem kui 37 % ekspordi aastamahust vähendab ohtu, et Argentina biodiislikütuse eksport koondub mõnele konkreetsele ajavahemikule. Seega on vastuväide impordi koondumise ohu kohta lahendatud. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon leidis, et CARBIO ja eksportivate tootjate kohustus mitte anda kvartalis ekspordisertifikaate välja rohkem kui 37 % ekspordi aastamahust vähendab ohtu, et Argentina biodiislikütuse eksport koondub mõnele konkreetsele ajavahemikule. Seega on vastuväide impordi koondumise ohu kohta lahendatud.

| (40) | EBB tegi ettepaneku lisada pakutud kohustusele uus punkt, millega konkretiseeritaks CARBIO ja eksportija kohustust mitte kahjustada pakutud kohustuste eesmärkide saavutamist. Komisjon kinnitas, et kohustuste tingimuste täitmine ja nende mõju vähendamisest hoidumine on eksportijate ja CARBIO üldine kohustus. |
| --- | --- |

(40)

EBB tegi ettepaneku lisada pakutud kohustusele uus punkt, millega konkretiseeritaks CARBIO ja eksportija kohustust mitte kahjustada pakutud kohustuste eesmärkide saavutamist. Komisjon kinnitas, et kohustuste tingimuste täitmine ja nende mõju vähendamisest hoidumine on eksportijate ja CARBIO üldine kohustus.

| (41) | EBB, VDB ja UFOP nõudsid, et minimaalse impordihinna kvartalhaaval kehtestamise asemel, nagu pakutud kohustustes märgitud, tuleks minimaalne impordihind kehtestada nädal- või kuuhaaval. Nende sõnul piiraks minimaalne impordihinna kehtestamine nädal- või kuuhaaval Argentina eksportijate arbitraaživõimalusi väga volatiilsel ja heitlikul turul. |
| --- | --- |

(41)

EBB, VDB ja UFOP nõudsid, et minimaalse impordihinna kvartalhaaval kehtestamise asemel, nagu pakutud kohustustes märgitud, tuleks minimaalne impordihind kehtestada nädal- või kuuhaaval. Nende sõnul piiraks minimaalne impordihinna kehtestamine nädal- või kuuhaaval Argentina eksportijate arbitraaživõimalusi väga volatiilsel ja heitlikul turul.

| (42) | Komisjon vaatas selle taotluse hoolikalt läbi ja jõudis järeldusele, et minimaalse impordihinna kvartalhaaval kindlaksmääramine võimaldab pakutud kohustusi paremini täita, seadmata ohtu meetme mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon vaatas selle taotluse hoolikalt läbi ja jõudis järeldusele, et minimaalse impordihinna kvartalhaaval kindlaksmääramine võimaldab pakutud kohustusi paremini täita, seadmata ohtu meetme mõju liidu tootmisharule.

| (43) | EBB väitis, et aastamaht, millele kehtestatakse minimaalne impordihind, peaks olema asjakohane, kuna kogu turg hakkaks lähtuma sellest minimaalsest impordihinnast, isegi kui see kehtestatakse 10 % (või isegi 5 %) suuruse turuosa jaoks. Komisjon märkis, et EBB ei ole seda väidet põhjendanud, kuid lisas üldiselt, et see oleks nii igasuguse tooraineturu puhul. EBB väitis ka, et CARBIO on selge sõnaga tunnistanud, et ükski minimaalne impordihind ei oleks tasemel, millel puuduks täielikult kahjustav mõju, kinnitades, et tollimaksumäär on nii suur, et ei saagi arvata, et Argentina eksportijad üldse suudavad kohustuste kehtimise ajal eksportida tollimaksuga maksustatavat kaupa. |
| --- | --- |

(43)

EBB väitis, et aastamaht, millele kehtestatakse minimaalne impordihind, peaks olema asjakohane, kuna kogu turg hakkaks lähtuma sellest minimaalsest impordihinnast, isegi kui see kehtestatakse 10 % (või isegi 5 %) suuruse turuosa jaoks. Komisjon märkis, et EBB ei ole seda väidet põhjendanud, kuid lisas üldiselt, et see oleks nii igasuguse tooraineturu puhul. EBB väitis ka, et CARBIO on selge sõnaga tunnistanud, et ükski minimaalne impordihind ei oleks tasemel, millel puuduks täielikult kahjustav mõju, kinnitades, et tollimaksumäär on nii suur, et ei saagi arvata, et Argentina eksportijad üldse suudavad kohustuste kehtimise ajal eksportida tollimaksuga maksustatavat kaupa.

| (44) | Komisjon märkis, et ta on analüüsinud pakutud kohustusi tervikuna ja on seisukohal, et osutatud minimaalse impordihinna kasutamine ja aastamahu kindlaksmääramine koos väärtuselise tollimaksu kehtestamisega vaatlusaluse toote aastamahtu ületavale impordile kõrvaldab kahjustava subsideerimise mõju. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon märkis, et ta on analüüsinud pakutud kohustusi tervikuna ja on seisukohal, et osutatud minimaalse impordihinna kasutamine ja aastamahu kindlaksmääramine koos väärtuselise tollimaksu kehtestamisega vaatlusaluse toote aastamahtu ületavale impordile kõrvaldab kahjustava subsideerimise mõju.

| (45) | EBB väitis, et Argentina valitsus moonutab sojaõli hinda, mida kasutatakse minimaalse impordihinna arvutamiseks. Seda olevat tunnistanud komisjon 2013. aasta määruses, millega kehtestati lõplikud meetmed biodiisli suhtes. |
| --- | --- |

(45)

EBB väitis, et Argentina valitsus moonutab sojaõli hinda, mida kasutatakse minimaalse impordihinna arvutamiseks. Seda olevat tunnistanud komisjon 2013. aasta määruses, millega kehtestati lõplikud meetmed biodiisli suhtes.

| (46) | Nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 1194/2013 (5) põhjenduses 36 on selgelt kinnitatud, et Argentina valitsuse avaldatud võrdlushind kajastab rahvusvahelisi hindu. Sama määruse põhjenduses 38 on osutatud, et Argentina ekspordimaksusüsteemi põhjustatud moonutuste tõttu on Argentina biodiisli tootjate kasutatava peamise tooraine siseriiklik hind rahvusvahelisest hinnast kunstlikult madalam. |
| --- | --- |

(46)

Nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 1194/2013 (5) põhjenduses 36 on selgelt kinnitatud, et Argentina valitsuse avaldatud võrdlushind kajastab rahvusvahelisi hindu. Sama määruse põhjenduses 38 on osutatud, et Argentina ekspordimaksusüsteemi põhjustatud moonutuste tõttu on Argentina biodiisli tootjate kasutatava peamise tooraine siseriiklik hind rahvusvahelisest hinnast kunstlikult madalam.

5

| (47) | EBB viitas komisjoni enda põhjendustele, mille alusel lükkas komisjon 2013. aastal tagasi Indoneesia eksportivate tootjate pakutud kohustused, ja palus komisjonil selgitada, miks need põhjendused enam ei kehti. |
| --- | --- |

(47)

EBB viitas komisjoni enda põhjendustele, mille alusel lükkas komisjon 2013. aastal tagasi Indoneesia eksportivate tootjate pakutud kohustused, ja palus komisjonil selgitada, miks need põhjendused enam ei kehti.

| (48) | Komisjon märkis, et iga pakutud kohustust hinnatakse eraldi selle esitamise ajal kehtivate konkreetsete asjaolude alusel. Komisjon sai kohustuste pakkumise kõigilt Argentina eksportivatelt tootjatelt. Nende analüüsimisel võttis komisjon arvesse iga pakkumise konkreetseid asjaolusid – pakkumiste elemente ja muid asjaolusid, mis selgusid praeguse uurimise käigus. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon märkis, et iga pakutud kohustust hinnatakse eraldi selle esitamise ajal kehtivate konkreetsete asjaolude alusel. Komisjon sai kohustuste pakkumise kõigilt Argentina eksportivatelt tootjatelt. Nende analüüsimisel võttis komisjon arvesse iga pakkumise konkreetseid asjaolusid – pakkumiste elemente ja muid asjaolusid, mis selgusid praeguse uurimise käigus.

| (49) | Selle analüüsi tulemuste ja pakkumiste elementide alusel tegi komisjon ettepaneku kiita Argentina eksportivate tootjate ja CARBIO pakutud kohustused heaks. |
| --- | --- |

(49)

Selle analüüsi tulemuste ja pakkumiste elementide alusel tegi komisjon ettepaneku kiita Argentina eksportivate tootjate ja CARBIO pakutud kohustused heaks.

| (50) | EBB väitis, et ristkompenseerimise ohu tõttu ei tohiks lubada Argentina eksportivatel tootjatel müüa 5 % muid Argentina päritolu tooteid. Komisjon märkis, et ta on ristkompenseerimise ohtu märganud ja analüüsinud, võttes arvesse juhtumi asjaolusid ja kõiki võetud kohustusi. Seetõttu lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(50)

EBB väitis, et ristkompenseerimise ohu tõttu ei tohiks lubada Argentina eksportivatel tootjatel müüa 5 % muid Argentina päritolu tooteid. Komisjon märkis, et ta on ristkompenseerimise ohtu märganud ja analüüsinud, võttes arvesse juhtumi asjaolusid ja kõiki võetud kohustusi. Seetõttu lükatakse see väide tagasi.

| (51) | EBB nõudis, et kohustuste pakkumisi peaks olema võimalik tulevikus läbi vaadata, sealhulgas komisjoni algatusel. Komisjon märkis, et juhul, kui asjaolud muutuvad, võidakse tulevikus analüüsida asjaolude muutumise mõju kohustustele. Määruse (EL) 2016/1037 kohast läbivaatamise võimalust on ka kohustuses nimetatud. See nõudmine lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

(51)

EBB nõudis, et kohustuste pakkumisi peaks olema võimalik tulevikus läbi vaadata, sealhulgas komisjoni algatusel. Komisjon märkis, et juhul, kui asjaolud muutuvad, võidakse tulevikus analüüsida asjaolude muutumise mõju kohustustele. Määruse (EL) 2016/1037 kohast läbivaatamise võimalust on ka kohustuses nimetatud. See nõudmine lükatakse tagasi.

| (52) | EBB, VDB ja COPA-Cogeca väljendasid kartust, et Argentina eksportivad tootjad ei pruugi juhtumi seniste asjaolude valguses järgida kohustusi õiglaselt ja läbipaistvalt. Komisjon märkis, et pakutud kohustuste sõnastuse kohaselt lähtub komisjon kohustuste heakskiitmisel usaldusest ja kohustused võidakse tühistada, kui komisjon leiab, et usaldussuhet on kahjustatud. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(52)

EBB, VDB ja COPA-Cogeca väljendasid kartust, et Argentina eksportivad tootjad ei pruugi juhtumi seniste asjaolude valguses järgida kohustusi õiglaselt ja läbipaistvalt. Komisjon märkis, et pakutud kohustuste sõnastuse kohaselt lähtub komisjon kohustuste heakskiitmisel usaldusest ja kohustused võidakse tühistada, kui komisjon leiab, et usaldussuhet on kahjustatud. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (53) | VDB väitis, et pakutud kohustuste struktuur võib viia ELi konkurentsiõiguse rikkumiseni. Komisjon märkis, et kohustused kui meetmete liik on määrusega (EL) 2016/1037 sõnaselgelt ette nähtud. Vastupidiselt VDB väitele ei tähenda kohustused neid pakkunud ettevõtete müügihinna kindlaksmääramist minimaalse impordihinna tasemel, vaid seda, et kehtestatakse lähtehind, millest madalama hinnaga ei saa koguseid, mis ületavad kohustustega ettenähtud aastast impordimahtu, importida. Seetõttu lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(53)

VDB väitis, et pakutud kohustuste struktuur võib viia ELi konkurentsiõiguse rikkumiseni. Komisjon märkis, et kohustused kui meetmete liik on määrusega (EL) 2016/1037 sõnaselgelt ette nähtud. Vastupidiselt VDB väitele ei tähenda kohustused neid pakkunud ettevõtete müügihinna kindlaksmääramist minimaalse impordihinna tasemel, vaid seda, et kehtestatakse lähtehind, millest madalama hinnaga ei saa koguseid, mis ületavad kohustustega ettenähtud aastast impordimahtu, importida. Seetõttu lükatakse see väide tagasi.

| (54) | VDB väitis, et kuna komisjonil on olemas negatiivne kogemus sarnaselt struktureeritud kohustusega päikesepaneelide alal, ei ole tõenäoline, et pakutud kohustused on seekord mõjusad. Komisjon märkis, et iga pakutud kohustust hinnatakse eraldi selle esitamise ajal kehtivate konkreetsete asjaolude alusel. Komisjon on pakutud kohustusi hoolikalt hinnanud ja jõudnud järeldusele, et need on võimalik heaks kiita. Komisjon on arvesse võtnud kõiki pakutud kohustusi, sealhulgas näiteks CARBIO aktiivset rolli ja seda, et aastamahu kindlaksmääramine annab täiendavat kindlust. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(54)

VDB väitis, et kuna komisjonil on olemas negatiivne kogemus sarnaselt struktureeritud kohustusega päikesepaneelide alal, ei ole tõenäoline, et pakutud kohustused on seekord mõjusad. Komisjon märkis, et iga pakutud kohustust hinnatakse eraldi selle esitamise ajal kehtivate konkreetsete asjaolude alusel. Komisjon on pakutud kohustusi hoolikalt hinnanud ja jõudnud järeldusele, et need on võimalik heaks kiita. Komisjon on arvesse võtnud kõiki pakutud kohustusi, sealhulgas näiteks CARBIO aktiivset rolli ja seda, et aastamahu kindlaksmääramine annab täiendavat kindlust. Seepärast lükati see väide tagasi.

4.   Rakendamine ja tühistamine

Rakendamine ja tühistamine

| (55) | Juhul kui komisjon vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artikli 13 lõikele 9 tühistab kohustusele antud heakskiidu rikkumise tõttu, viidates teatavatele tehingutele, ja teatab, et vastav kinnitusarve on kehtetu, tekib vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni heakskiitmisel tollivõlg. |
| --- | --- |

(55)

Juhul kui komisjon vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artikli 13 lõikele 9 tühistab kohustusele antud heakskiidu rikkumise tõttu, viidates teatavatele tehingutele, ja teatab, et vastav kinnitusarve on kehtetu, tekib vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni heakskiitmisel tollivõlg.

| (56) | Vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni heakskiitmise ajal peaksid importijad olema teadlikud tavapärasest kaubandusriskist, et tollivõlg võib tekkida ka juhul, kui komisjon on otseselt või kaudselt heaks kiitnud selle tootja pakutud kohustuse, kellelt kaup ostetakse. |
| --- | --- |

(56)

Vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni heakskiitmise ajal peaksid importijad olema teadlikud tavapärasest kaubandusriskist, et tollivõlg võib tekkida ka juhul, kui komisjon on otseselt või kaudselt heaks kiitnud selle tootja pakutud kohustuse, kellelt kaup ostetakse.

| (57) | Määruse (EL) 2016/1037 artikli 24 lõike 7 kohaselt peaksid tolliasutused komisjonile kohe teatama, kui ilmneb kohustuse rikkumine. |
| --- | --- |

(57)

Määruse (EL) 2016/1037 artikli 24 lõike 7 kohaselt peaksid tolliasutused komisjonile kohe teatama, kui ilmneb kohustuse rikkumine.

| (58) | Kõigil huvitatud isikutel, sealhulgas liidu tööstusharul, palutakse esitada komisjonile kogu vajalik teave, mis võib olla jälgimise eesmärgil kasulik. Näiteks oodatakse mis tahes asjakohaseid ja esindavaid andmeid sojaõli hinna ja minimaalse impordihinna kohta, mis võivad komisjonil aidata jälgida kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

(58)

Kõigil huvitatud isikutel, sealhulgas liidu tööstusharul, palutakse esitada komisjonile kogu vajalik teave, mis võib olla jälgimise eesmärgil kasulik. Näiteks oodatakse mis tahes asjakohaseid ja esindavaid andmeid sojaõli hinna ja minimaalse impordihinna kohta, mis võivad komisjonil aidata jälgida kohustuste täitmist.

| (59) | Kui kohustusi rikutakse või neist taganetakse või kui komisjon kohustustele antud heakskiidu tühistab, hakatakse vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artikli 13 lõikele 9 automaatselt kohaldama sama määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, |
| --- | --- |

(59)

Kui kohustusi rikutakse või neist taganetakse või kui komisjon kohustustele antud heakskiidu tühistab, hakatakse vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artikli 13 lõikele 9 automaatselt kohaldama sama määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kohustused, mille allpool loetletud eksportivad tootjad ja Argentina biokütuste koda (Cámara Argentina de Biocombustibles, CARBIO) pakkusid Argentinast pärit biodiislikütuse importi käsitleva subsiidiumivastase menetluse raames, kiidetakse heaks.

| Riik | Äriühing | Müügikanal | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A. | Aceitera General Deheza S.A., kes toodab ja müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus. | C493 |
| Bunge Argentina S.A. | Bunge Argentina S.A., kes toodab ja müüb, või
  Bunge Argentina S.A., kes toodab, ja Bunge Agritrade S.A., Uruguay, kes müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus. | C494 |
| LDC Argentina S.A. | LDC Argentina S.A., kes toodab ja müüb, või
  LDC Argentina S.A., kes toodab, ja Louis Dreyfus Company Suisse S.A., Šveits, kes müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus. | C495 |
| Molinos Agro S.A. | Molinos Agro S.A., kes toodab ja müüb, või
  Molinos Agro S.A., kes toodab, ja Molinos Overseas Commodities S.A., Uruguay, kes müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus. | C496 |
| Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A | Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A, kes toodab ja müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus. | C497 |
| Vicentin S.A.I.C. | Vicentin S.A.I.C., kes toodab ja müüb, või
  Vicentin S.A.I.C., kes toodab, ja Vicentin S.A.I.C. Sucursal, Uruguay, kes müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus. | C498 |
| Cargill S.A.C.I. | Cargill S.A.C.I, kes toodab ja müüb, või
  Cargill S.A.C.I, kes toodab, ja Cargill International S.A., Šveits, kes müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus. | C491 |
| COFCO International Argentina S.A. | COFCO International S.A., kes toodab ja müüb, või
  COFCO International Argentina S.A., kes toodab, ja Cofco Resources S.A., Šveits, kes müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus. | C490 |

Riik

Äriühing

Müügikanal

TARICi lisakood

Argentina

Aceitera General Deheza S.A.

Aceitera General Deheza S.A., kes toodab ja müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus.

C493

Bunge Argentina S.A.

Bunge Argentina S.A., kes toodab ja müüb, või

Bunge Argentina S.A., kes toodab, ja Bunge Agritrade S.A., Uruguay, kes müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus.

C494

LDC Argentina S.A.

LDC Argentina S.A., kes toodab ja müüb, või

LDC Argentina S.A., kes toodab, ja Louis Dreyfus Company Suisse S.A., Šveits, kes müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus.

C495

Molinos Agro S.A.

Molinos Agro S.A., kes toodab ja müüb, või

Molinos Agro S.A., kes toodab, ja Molinos Overseas Commodities S.A., Uruguay, kes müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus.

C496

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A, kes toodab ja müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus.

C497

Vicentin S.A.I.C.

Vicentin S.A.I.C., kes toodab ja müüb, või

Vicentin S.A.I.C., kes toodab, ja Vicentin S.A.I.C. Sucursal, Uruguay, kes müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus.

C498

Cargill S.A.C.I.

Cargill S.A.C.I, kes toodab ja müüb, või

Cargill S.A.C.I, kes toodab, ja Cargill International S.A., Šveits, kes müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus.

C491

COFCO International Argentina S.A.

COFCO International S.A., kes toodab ja müüb, või

COFCO International Argentina S.A., kes toodab, ja Cofco Resources S.A., Šveits, kes müüb esimesele importijana tegutsevale sõltumatule kliendile liidus.

C490

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 11. veebruar 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

1

(2)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

2

(3)  
  ELT C 34, 31.1.2018, lk 37.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/1513, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 239, 15.9.2015, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 19. novembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1194/2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 315, 26.11.2013, lk 2).

5

---

| 12.2.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 40/78 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 40/78

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/246,

11. veebruar 2019,

millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 1107 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 11. detsembri 1989. aasta nõukogu direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse 26. juuni 1990. aasta nõukogu direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse haiguse esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/161 (5) pärast seda, kui hiljuti esinesid sigade Aafrika katku puhangud Rumeenias. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse haiguse esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/161 (5) pärast seda, kui hiljuti esinesid sigade Aafrika katku puhangud Rumeenias.

| (2) | Sigade Aafrika katku levimise risk looduses on seotud taudi loomuliku järkjärgulise levikuga metssigade populatsioonis ning samuti inimtegevusega seotud riskidega, nagu näitab kõnealuse taudi hiljutine epidemioloogiline areng liidus ning nagu on dokumenteeritud Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „EFSA“) loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni 14. juuli 2015. aasta teaduslikus arvamuses; EFSA 23. märtsi 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 8. novembri 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 29. novembri 2018. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Euroopa Liidus“) (6). |
| --- | --- |

(2)

Sigade Aafrika katku levimise risk looduses on seotud taudi loomuliku järkjärgulise levikuga metssigade populatsioonis ning samuti inimtegevusega seotud riskidega, nagu näitab kõnealuse taudi hiljutine epidemioloogiline areng liidus ning nagu on dokumenteeritud Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „EFSA“) loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni 14. juuli 2015. aasta teaduslikus arvamuses; EFSA 23. märtsi 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 8. novembri 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 29. novembri 2018. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Euroopa Liidus“) (6).

| (3) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2019/161 vastuvõtmise kuupäeva on esinenud sigade Aafrika katku uusi juhtumeid uluk- ja kodusigadel Poolas ning kodusigadel Rumeenias, mida on ka vaja kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas. |
| --- | --- |

(3)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2019/161 vastuvõtmise kuupäeva on esinenud sigade Aafrika katku uusi juhtumeid uluk- ja kodusigadel Poolas ning kodusigadel Rumeenias, mida on ka vaja kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas.

| (4) | 2019. aasta jaanuaris esines üks sigade Aafrika katku puhang kodusigadel Poolas Gołdapski piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Poola piirkonnas tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas. |
| --- | --- |

(4)

2019. aasta jaanuaris esines üks sigade Aafrika katku puhang kodusigadel Poolas Gołdapski piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Poola piirkonnas tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas.

| (5) | 2019. aasta jaanuaris esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Poolas Elbląski piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Poola piirkonnas tuleks nüüd vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas, mitte selle lisa I osas. |
| --- | --- |

(5)

2019. aasta jaanuaris esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Poolas Elbląski piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Poola piirkonnas tuleks nüüd vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas, mitte selle lisa I osas.

| (6) | 2019. aasta veebruaris esines üks sigade Aafrika katku puhang kodusigadel Rumeenias Covasna maakonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Rumeenia piirkonnas tuleks nüüd vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas. |
| --- | --- |

(6)

2019. aasta veebruaris esines üks sigade Aafrika katku puhang kodusigadel Rumeenias Covasna maakonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Rumeenia piirkonnas tuleks nüüd vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas.

| (7) | Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Rumeenias ja Poolas piiritleda uued piisava suurusega kõrge riskiga piirkonnad ja lisada need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I, II ja III osa loeteludesse. Eelkõige arvestades asjaolu, et rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas on loetletud piirkonnad, kus epidemioloogiline olukord muutub endiselt väga kiiresti, tuleb kõnealuses osas loetletud piirkondade igasuguste muudatuste korral alati arvesse võtta mõju naaberpiirkondadele. Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Rumeenias ja Poolas piiritleda uued piisava suurusega kõrge riskiga piirkonnad ja lisada need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I, II ja III osa loeteludesse. Eelkõige arvestades asjaolu, et rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas on loetletud piirkonnad, kus epidemioloogiline olukord muutub endiselt väga kiiresti, tuleb kõnealuses osas loetletud piirkondade igasuguste muudatuste korral alati arvesse võtta mõju naaberpiirkondadele. Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 11. veebruar 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

(5)  Komisjoni 31. jaanuari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/161, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 31, 1.2.2019, lk 77).

5

(6)  EFSA Journal 2015;13(7):4163; EFSA Journal 2017;15(3):4732; EFSA Journal 2017;15(11):5068; EFSA Journal 2018;16(11):5494.

6

---

LISA

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

I OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

| in Luxembourg province:





  the area is delimited clockwise by:





  the border with France, |
| --- |

in Luxembourg province:

the area is delimited clockwise by:

the border with France,

| Rue Mersinhat, |
| --- |

Rue Mersinhat,

| N818, |
| --- |

N818,

| N83: Le Buisson des Cailles, |
| --- |

N83: Le Buisson des Cailles,

| Rue des Sources, |
| --- |

Rue des Sources,

| Rue Antoine, |
| --- |

Rue Antoine,

| Rue de la Cure, |
| --- |

Rue de la Cure,

| Rue du Breux, |
| --- |

Rue du Breux,

| Rue Blondiau, |
| --- |

Rue Blondiau,

| Nouvelle Chiyue, |
| --- |

Nouvelle Chiyue,

| Rue de Martué, |
| --- |

Rue de Martué,

| Rue du Chêne, |
| --- |

Rue du Chêne,

| Rue des Aubépines, |
| --- |

Rue des Aubépines,

| N85: Rue des Iles, |
| --- |

N85: Rue des Iles,

| N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants, Rue du Pré au bois, |
| --- |

N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants, Rue du Pré au bois,

| N801: Rue Notre-Dame, |
| --- |

N801: Rue Notre-Dame,

| N894: Rue des Combattants, Rue des Tilleuls, Naleumont, Rue de Rindchay, Rue de la Distillerie, |
| --- |

N894: Rue des Combattants, Rue des Tilleuls, Naleumont, Rue de Rindchay, Rue de la Distillerie,

| N40: Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- |

N40: Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| Rue du Tombois, |
| --- |

Rue du Tombois,

| Rue Du Pierroy, |
| --- |

Rue Du Pierroy,

| Rue Saint-Orban, |
| --- |

Rue Saint-Orban,

| Rue Saint-Aubain, |
| --- |

Rue Saint-Aubain,

| Rue des Cottages, |
| --- |

Rue des Cottages,

| Rue de Relune, |
| --- |

Rue de Relune,

| Rue de Rulune, |
| --- |

Rue de Rulune,

| Route de l'Ermitage, |
| --- |

Route de l'Ermitage,

| N87: Route de Habay, |
| --- |

N87: Route de Habay,

| Chemin des Ecoliers, |
| --- |

Chemin des Ecoliers,

| Le Routy, |
| --- |

Le Routy,

| Rue Burgknapp, |
| --- |

Rue Burgknapp,

| Rue de la Halte, |
| --- |

Rue de la Halte,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| Rue de l'Eglise, |
| --- |

Rue de l'Eglise,

| Rue du Marquisat, |
| --- |

Rue du Marquisat,

| Rue de la Carrière, |
| --- |

Rue de la Carrière,

| Rue de la Lorraine, |
| --- |

Rue de la Lorraine,

| Rue du Beynert, |
| --- |

Rue du Beynert,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| Rue du Tram, |
| --- |

Rue du Tram,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- |

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| the border with the Grand Duchy of Luxembourg, |
| --- |

the border with the Grand Duchy of Luxembourg,

| the border with France, |
| --- |

the border with France,

| La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- |

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N897, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N897,

| La N897 jusque son intersection avec la N879, |
| --- |

La N897 jusque son intersection avec la N879,

| La N879 jusque son intersection avec la N891, |
| --- |

La N879 jusque son intersection avec la N891,

| La N891 jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N891 jusque son intersection avec la N83,

| La N83 jusque son intersection avec la N85, |
| --- |

La N83 jusque son intersection avec la N85,

| La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France,

| the border with France. |
| --- |

the border with France.

2.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| whole municipality of Dulovo, |
| --- |

whole municipality of Dulovo,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| whole municipality of General Toshevo, |
| --- |

whole municipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Tšehhi Vabariik

Järgmised piirkonnad Tšehhi Vabariigis:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

4.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

5.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

6.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

7.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

8.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na wschód i na południe od granicy powiatu miejskiego Elbląg i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na wschód i na południe od granicy powiatu miejskiego Elbląg i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jeziorany, Jonkowo i Świątki w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jeziorany, Jonkowo i Świątki w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim; |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gmina Żelechów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gmina Żelechów w powiecie garwolińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gmina Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

gmina Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

9.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III, |
| --- | --- |

—

Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

II OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

| in Luxembourg province:





  the area is delimited clockwise by:





  The border with France, |
| --- |

in Luxembourg province:

the area is delimited clockwise by:

The border with France,

| La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville,

| La N83 jusque son intersection avec la N891, |
| --- |

La N83 jusque son intersection avec la N891,

| La N891 jusque son intersection avec la N879 au niveau de Marbehan, |
| --- |

La N891 jusque son intersection avec la N879 au niveau de Marbehan,

| La N879 jusque son intersection avec la N897 au niveau de Marbehan, |
| --- |

La N879 jusque son intersection avec la N897 au niveau de Marbehan,

| La N897 jusque son intersection avec la E25 - E411, |
| --- |

La N897 jusque son intersection avec la E25 - E411,

| La E25 - E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- |

La E25 - E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- |

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France, |
| --- |

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France,

| The border with France. |
| --- |

The border with France.

2.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Tšehhi Vabariik

Järgmised piirkonnad Tšehhi Vabariigis:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- |

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

4.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

5.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

6.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

7.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

8.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim,

| gmina Dubeninki, część gminy Gołdap położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Dubeninki, część gminy Gołdap położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gminy Olecko, Świętajno, Wieliczki i część gminy Kowale Oleckie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 i na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kowale Oleckie, Guzy, Wężewo, Sokółki biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Olecko, Świętajno, Wieliczki i część gminy Kowale Oleckie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 i na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kowale Oleckie, Guzy, Wężewo, Sokółki biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie oleckim,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| powiat lidzbarski, |
| --- |

powiat lidzbarski,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn i część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn i część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim,

| gminy Niemce, Garbów i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Niemce, Garbów i Wólka w powiecie lubelskim,

| gmina Mełgiew i część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Mełgiew i część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim,

| gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gmina Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gmina Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim.

9.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud.

| — | Județul Botoșani. |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani.

III OSA

1.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija,

3.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Banie Mazurskie i część gminy Gołdap położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Banie Mazurskie i część gminy Gołdap położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim,

| część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy łączącą miejscowości Sokółki, Wężewo, Guzy, Kowale Oleckie do skrzyżowania z drogą nr 65 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnacą od tego skrzyżowania do północnej granicy gminy w powiecie oleckim, |
| --- |

część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy łączącą miejscowości Sokółki, Wężewo, Guzy, Kowale Oleckie do skrzyżowania z drogą nr 65 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnacą od tego skrzyżowania do północnej granicy gminy w powiecie oleckim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim.

4.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Partea din județu Arges cu următoarele comune:






  — | Comuna Bârla, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județu Arges cu următoarele comune:

—

Comuna Bârla,

| — | Comuna Miroși, |
| --- | --- |

—

Comuna Miroși,

| — | Comuna Popești, |
| --- | --- |

—

Comuna Popești,

| — | Comuna Ștefan cel Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Ștefan cel Mare,

| — | Comuna Slobozia, |
| --- | --- |

—

Comuna Slobozia,

| — | Comuna Mozăceni, |
| --- | --- |

—

Comuna Mozăceni,

| — | Comuna Negrași, |
| --- | --- |

—

Comuna Negrași,

| — | Comuna Izvoru, |
| --- | --- |

—

Comuna Izvoru,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Căldăraru, |
| --- | --- |

—

Comuna Căldăraru,

| — | Comuna Ungheni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ungheni,

| — | Comuna Hârsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Hârsești,

| — | Comuna Stolnici, |
| --- | --- |

—

Comuna Stolnici,

| — | Comuna Vulpești, |
| --- | --- |

—

Comuna Vulpești,

| — | Comuna Rociu, |
| --- | --- |

—

Comuna Rociu,

| — | Comuna Lunca Corbului, |
| --- | --- |

—

Comuna Lunca Corbului,

| — | Comuna Costești, |
| --- | --- |

—

Comuna Costești,

| — | Comuna Mărăsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Mărăsești,

| — | Comuna Poiana Lacului, |
| --- | --- |

—

Comuna Poiana Lacului,

| — | Comuna Vedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Vedea,

| — | Comuna Uda, |
| --- | --- |

—

Comuna Uda,

| — | Comuna Cuca, |
| --- | --- |

—

Comuna Cuca,

| — | Comuna Morărești, |
| --- | --- |

—

Comuna Morărești,

| — | Comuna Cotmeanaâ, |
| --- | --- |

—

Comuna Cotmeanaâ,

| — | Comuna Răchițele de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Răchițele de Jos,

| — | Comuna Drăganu-Olteni, |
| --- | --- |

—

Comuna Drăganu-Olteni,

| — | Comuna Băbana, |
| --- | --- |

—

Comuna Băbana,

| — | Comuna Bascov, |
| --- | --- |

—

Comuna Bascov,

| — | Comuna Moșoaia, |
| --- | --- |

—

Comuna Moșoaia,

| — | Municipiul Pitești, |
| --- | --- |

—

Municipiul Pitești,

| — | Comuna Albota, |
| --- | --- |

—

Comuna Albota,

| — | Comuna Oarja, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarja,

| — | Comuna Bradu, |
| --- | --- |

—

Comuna Bradu,

| — | Comuna Suseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Suseni,

| — | Comuna Căteasca, |
| --- | --- |

—

Comuna Căteasca,

| — | Comuna Rătești, |
| --- | --- |

—

Comuna Rătești,

| — | Comuna Teiu, |
| --- | --- |

—

Comuna Teiu,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov. |
| --- | --- |

—

Județul Brașov.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Parandused

| 12.2.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 40/109 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 40/109

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsuse nr 1313/2013/EL (liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 347, 20. detsember 2013
  )

Sisukorras ja leheküljel 924 pealkirjas

asendatakse

„kodanikukaitse“

järgmisega:

„elanikkonnakaitse“.

Kogu otsuse tekstis, sealhulgas liitsõnades ja sõnaühendites asendatakse sõna „kodanikukaitse“ asjaomases käändes sõnaga „elanikkonnakaitse“ sobivas käändes.

---