# Eiropas Savienības L 31/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 31 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 1. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 31

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 1. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/157 (2018. gada 6. novembris), ar ko groza Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi, II pielikumu (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/158 (2019. gada 31. janvāris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū atjauno darbīgās vielas metoksifenozīda kā aizstājamas vielas apstiprinājumu un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/159 (2019. gada 31. janvāris), ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus pret konkrētu tērauda ražojumu importu | 27 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/160 (2019. gada 24. janvāris), ar ko paredz pagaidu atkāpi no Padomes Direktīvā 66/401/EEK un 66/402/EEK paredzētajiem nosacījumiem, kas piemērojami sertificētām sēklām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 305)

   (
  1
  ) | 75 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/161 (2019. gada 31. janvāris), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 821)

   (
  1
  ) | 77 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/157 (2018. gada 6. novembris), ar ko groza Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi, II pielikumu (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/158 (2019. gada 31. janvāris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū atjauno darbīgās vielas metoksifenozīda kā aizstājamas vielas apstiprinājumu un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

1

21

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/159 (2019. gada 31. janvāris), ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus pret konkrētu tērauda ražojumu importu

27

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/160 (2019. gada 24. janvāris), ar ko paredz pagaidu atkāpi no Padomes Direktīvā 66/401/EEK un 66/402/EEK paredzētajiem nosacījumiem, kas piemērojami sertificētām sēklām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 305)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 305)

1

75

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/161 (2019. gada 31. janvāris), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 821)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 821)

1

77

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) 2017/2196 (2017. gada 24. novembris), ar ko izveido tīkla kodeksu par ārkārtas un atjaunošanas stāvokli elektrosistēmā ( OV L 312, 28.11.2017. ) | 108 |
| | * | Labojums Padomes Direktīvā (ES) 2018/822 (2018. gada 25. maijs), ar ko attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā saistībā ar ziņojamām pārrobežu shēmām groza Direktīvu 2011/16/ES ( OV L 139, 5.6.2018. ) | 108 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2017/2196 (2017. gada 24. novembris), ar ko izveido tīkla kodeksu par ārkārtas un atjaunošanas stāvokli elektrosistēmā ( OV L 312, 28.11.2017. )

( OV L 312, 28.11.2017. )

108

*

Labojums Padomes Direktīvā (ES) 2018/822 (2018. gada 25. maijs), ar ko attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā saistībā ar ziņojamām pārrobežu shēmām groza Direktīvu 2011/16/ES ( OV L 139, 5.6.2018. )

( OV L 139, 5.6.2018. )

108

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 1.2.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 31/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2019/157

(2018. gada 6. novembris),

ar ko groza Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi, II pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 89. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (2), kas grozīta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/698 (3), II pielikumā sniegts saraksts, kurā norādītas aktīvās vielas/produkta veida kombinācijas, kas 2017. gada 3. februārī tika iekļautas to esošo aktīvo vielu pārskatīšanas programmā, kuras satur biocīdi. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (2), kas grozīta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/698 (3), II pielikumā sniegts saraksts, kurā norādītas aktīvās vielas/produkta veida kombinācijas, kas 2017. gada 3. februārī tika iekļautas to esošo aktīvo vielu pārskatīšanas programmā, kuras satur biocīdi.

| (2) | Tādu noteiktu II pielikuma sarakstā norādītu aktīvo vielu identitātes, kuras iespējams radīt in situ, uz Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 13. panta pamata ir pārdefinētas, lai precizētu, kādas aktīvās vielas un to prekursorus patlaban aptver sistemātiskās pārbaudes darba programma. |
| --- | --- |

(2)

Tādu noteiktu II pielikuma sarakstā norādītu aktīvo vielu identitātes, kuras iespējams radīt in situ, uz Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 13. panta pamata ir pārdefinētas, lai precizētu, kādas aktīvās vielas un to prekursorus patlaban aptver sistemātiskās pārbaudes darba programma.

| (3) | Jebkura ieinteresēta persona varēja paziņot tādu aktīvās vielas un tās prekursoru kombināciju, ko vēl neaptver jaunā identitāte. Vielas/produkta veida kombinācijas, kuras paziņotas uz Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 14. panta 1. punkta b) apakšpunkta pamata un kuru paziņojumus Eiropas Ķimikāliju aģentūra (“Aģentūra”) atzinusi par atbilstošiem minētās regulas 17. panta 2. punktam, būtu jāiekļauj tās II pielikumā uz tās pašas regulas 18. panta pamata. |
| --- | --- |

(3)

Jebkura ieinteresēta persona varēja paziņot tādu aktīvās vielas un tās prekursoru kombināciju, ko vēl neaptver jaunā identitāte. Vielas/produkta veida kombinācijas, kuras paziņotas uz Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 14. panta 1. punkta b) apakšpunkta pamata un kuru paziņojumus Eiropas Ķimikāliju aģentūra (“Aģentūra”) atzinusi par atbilstošiem minētās regulas 17. panta 2. punktam, būtu jāiekļauj tās II pielikumā uz tās pašas regulas 18. panta pamata.

| (4) | Saņēmusi deklarācijas uz Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 16. panta 4. punkta pamata, Aģentūra publicēja uzaicinājumu, kurš visām ieinteresētajām personām deva iespēju paziņot 19. produkta veida aktīvās vielas, kuru sakarā ir izmantota Regulas (EK) Nr. 1451/2007 (4) 6. pantā paredzētā atkāpe attiecībā uz pārtiku un barību. Uz tās pašas regulas 18. panta pamata tās II pielikumā būtu jāiekļauj vielas/produkta veida kombinācijas, kuras paziņotas uz Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 16. panta 5. punkta pamata un kuru paziņojumus Aģentūra atzinusi par atbilstošiem minētās regulas 17. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(4)

Saņēmusi deklarācijas uz Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 16. panta 4. punkta pamata, Aģentūra publicēja uzaicinājumu, kurš visām ieinteresētajām personām deva iespēju paziņot 19. produkta veida aktīvās vielas, kuru sakarā ir izmantota Regulas (EK) Nr. 1451/2007 (4) 6. pantā paredzētā atkāpe attiecībā uz pārtiku un barību. Uz tās pašas regulas 18. panta pamata tās II pielikumā būtu jāiekļauj vielas/produkta veida kombinācijas, kuras paziņotas uz Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 16. panta 5. punkta pamata un kuru paziņojumus Aģentūra atzinusi par atbilstošiem minētās regulas 17. panta 2. punktam.

| (5) | Ir lietderīgi norādīt dalībvalstis, kuru kompetentās iestādes būs kompetentās novērtētājiestādes attiecībā uz aktīvās vielas/produkta veida kombinācijām, kas tiks pievienotas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 II pielikumam. |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi norādīt dalībvalstis, kuru kompetentās iestādes būs kompetentās novērtētājiestādes attiecībā uz aktīvās vielas/produkta veida kombinācijām, kas tiks pievienotas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 II pielikumam.

| (6) | Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 II pielikumā vairs nebūtu jāiekļauj tādas aktīvās vielas/produkta veida kombinācijas, par kurām pēc 2017. gada 3. februāra pieņemts lēmums par apstiprināšanu vai neapstiprināšanu. |
| --- | --- |

(6)

Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 II pielikumā vairs nebūtu jāiekļauj tādas aktīvās vielas/produkta veida kombinācijas, par kurām pēc 2017. gada 3. februāra pieņemts lēmums par apstiprināšanu vai neapstiprināšanu.

| (7) | Lai būtu atspoguļots faktiskais stāvoklis un nodrošināta juridiskā noteiktība, ir lietderīgi sniegt tādu aktīvo vielu/produkta veida kombināciju sarakstu, uz kurām to esošo aktīvo vielu pārskatīšanas programma, ko satur biocīdi, attiecas šīs regulas pieņemšanas dienā. |
| --- | --- |

(7)

Lai būtu atspoguļots faktiskais stāvoklis un nodrošināta juridiskā noteiktība, ir lietderīgi sniegt tādu aktīvo vielu/produkta veida kombināciju sarakstu, uz kurām to esošo aktīvo vielu pārskatīšanas programma, ko satur biocīdi, attiecas šīs regulas pieņemšanas dienā.

| (8) | Tāpēc Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 6. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 4. augusta Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2017. gada 3. februāra Deleģētā regula (ES) 2017/698, ar ko groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur biocīdi, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (OV L 103, 19.4.2017., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2007. gada 4. decembra Regula (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

VIELAS/PRODUKTA VEIDA KOMBINĀCIJAS, KAS PĀRSKATĪŠANAS PROGRAMMĀ BIJA IEKĻAUTAS 2018. GADA 6. NOVEMBRĪ

Aktīvās vielas/produkta veida kombinācijas, kas ir atbalstītas 2018. gada 6. novembrī, izņemot jebkādus nanomateriālus bez tiem, kuri skaidri minēti 1017. un 1023. ierakstā, un izņemot jebkādu aktīvās vielas radīšanu in situ, ja vien tā nav skaidri minēta, norādot atbalstīto prekursoru vai prekursorus

| Ieraksta numurs | Vielas nosaukums | Ziņotāja dalībvalsts | EK numurs | CAS numurs | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 17 | 18 | 19 | 21 | 22 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Formaldehīds | DE | 200-001-8 | 50-00-0 | | x | x | | | | | | | | | | | | | | | x |
| 9 | Bronopols | ES | 200-143-0 | 52-51-7 | | x | | | | x | | | x | | x | x | | | | | | x |
| 36 | Etanols | EL | 200-578-6 | 64-17-5 | x | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 37 | Skudrskābe | BE | 200-579-1 | 64-18-6 | | x | x | x | x | x | | | | | x | x | | | | | | |
| 1025 | No skudrskābes un ūdeņraža peroksīda iegūta peroksiskudrskābe | BE | | | | x | x | x | x | x | | | | | x | x | | | | | | |
| 43 | Salicilskābe | NL | 200-712-3 | 69-72-7 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 52 | Etilēnoksīds | NO | 200-849-9 | 75-21-8 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 69 | Glikolskābe | NL | 201-180-5 | 79-14-1 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1026 | No tetraacetiletilēndiamīna (TAED) un ūdeņraža peroksīda iegūta peroksietiķskābe | AT | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1027 | No 1,3-diacetiloksipropān-2-ilacetāta un ūdeņraža peroksīda iegūta peroksietiķskābe | AT | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1028 | No tetraacetiletilēndiamīna (TAED) un nātrija perborāta monohidrāta iegūta peroksietiķskābe | AT | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1029 | Peroksietiķskābe, kas radusies perhidrolīzē, N-acetilkaprolaktāmam sārmainā vidē reaģējot ar ūdeņraža peroksīdu | AT | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 71 | L-(+)-pienskābe | DE | 201-196-2 | 79-33-4 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 79 | (2R,6aS,12aS)-1,2,6,6a,12,12a-heksahidro-2-izopropenil-8,9-dimetoksihromēno[3,4-b]furo[2,3-h]hromēn-6-ons (rotenons) | UK | 201-501-9 | 83-79-4 | | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| 85 | Simklozēns | UK | 201-782-8 | 87-90-1 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 92 | Bifenil-2-ols | ES | 201-993-5 | 90-43-7 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 113 | 3-fenilpropēn-2-āls (kanēļskābes aldehīds) | UK | 203-213-9 | 104-55-2 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 117 | Geraniols | FR | 203-377-1 | 106-24-1 | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 122 | Glioksāls | FR | 203-474-9 | 107-22-2 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 133 | Heksa-2,4-diēnskābe (sorbīnskābe) | DE | 203-768-7 | 110-44-1 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 154 | Hlorofēns | NO | 204-385-8 | 120-32-1 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 171 | 2-fenoksietanols | UK | 204-589-7 | 122-99-6 | x | x | | x | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 1072 | Oglekļa dioksīds | FR | 204-696-9 | 124-38-9 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 179 | No propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūts oglekļa dioksīds | FR | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 180 | Nātrija dimetilarsināts (nātrija kakodilāts) | PT | 204-708-2 | 124-65-2 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 185 | Nātrija tozilhloramīds (hloramīns-T) | ES | 204-854-7 | 127-65-1 | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 187 | Kālija dimetilditiokarbamāts | UK | 204-875-1 | 128-03-0 | | | | | | | | | x | | x | x | | | | | | |
| 188 | Nātrija dimetilditiokarbamāts | UK | 204-876-7 | 128-04-1 | | | | | | | | | x | | x | x | | | | | | |
| 195 | Nātrija 2-bifenilāts | ES | 205-055-6 | 132-27-4 | | | | x | | x | x | | x | x | | | x | | | | | |
| 206 | Tirāms | BE | 205-286-2 | 137-26-8 | | | | | | | | | x | | | | | | | | | |
| 210 | Metamnātrijs | BE | 205-293-0 | 137-42-8 | | | | | | | | | x | | x | | | | | | | |
| 227 | 2-tiazol-4-il-1H-benzimidazols (tiabendazols) | ES | 205-725-8 | 148-79-8 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 235 | Diurons | DK | 206-354-4 | 330-54-1 | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | |
| 239 | Ciānamīds | DE | 206-992-3 | 420-04-2 | | | x | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 253 | Tetrahidro-3,5-dimetil-1,3,5-tiadiazīn-2-tions (dazomets) | BE | 208-576-7 | 533-74-4 | | | | | | x | | | | | | x | | | | | | |
| 283 | Terbutrīns | SK | 212-950-5 | 886-50-0 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 292 | (1,3,4,5,6,7-heksahidro-1,3-diokso-2H-izoindol-2-il)metil-(1R-trans)-2,2-dimetil-3-(2-metilprop-1-enil)ciklopropānkarboksilāts (d-tetrametrīns) | DE | 214-619-0 | 1166-46-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 321 | Monolinurons | UK | 217-129-5 | 1746-81-2 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 330 | N-(3-aminopropil)-N-dodecilpropān-1,3-diamīns (diamīns) | PT | 219-145-8 | 2372-82-9 | | x | x | x | | x | | x | | | x | x | x | | | | | |
| 336 | 2,2′-ditio-bis[N-metilbenzamīds] (DTBMA) | PL | 219-768-5 | 2527-58-4 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 339 | 1,2-benzizotiazol-3(2H)-ons (BIT) | ES | 220-120-9 | 2634-33-5 | | x | | | | x | | | x | | x | x | x | | | | | |
| 341 | 2-metil-2H-izotiazol-3-ons (MIT) | SI | 220-239-6 | 2682-20-4 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 346 | Nātrija dihlorizocianurāta dihidrāts | UK | 220-767-7 | 51580-86-0 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 345 | Troklozēnnātrijs | UK | 220-767-7 | 2893-78-9 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 348 | Mecetronija etilsulfāts (MES) | PL | 221-106-5 | 3006-10-8 | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 359 | No (etilēndioksi)dimetanola (etilēnglikola un paraformaldehīda (EGForm) reakcijas produkti) izdalījies formaldehīds | PL | 222-720-6 | 3586-55-8 | | x | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 365 | Piridīn-2-tiol-1-oksīds, nātrija sāls (nātrija piritions) | SE | 223-296-5 | 3811-73-2 | | x | | | | x | x | | x | x | | | x | | | | | |
| 368 | Metēnamīna 3-hloralilhlorīds (CTAC) | PL | 223-805-0 | 4080-31-3 | | | | | | x | | | | | | x | x | | | | | |
| 377 | 2,2′,2′′-(heksahidro-1,3,5-triazīn-1,3,5-triil)trietanols (HHT) | PL | 225-208-0 | 4719-04-4 | | | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 382 | Tetrahidro-1,3,4,6-tetrakis(hidroksimetil)imidazo[4,5-d]imidazol-2,5(1H,3H)-dions (TMAD) | ES | 226-408-0 | 5395-50-6 | | x | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 392 | Metilēnditiocianāts | FR | 228-652-3 | 6317-18-6 | | | | | | | | | | | | x | | | | | | |
| 393 | 1,3-bis(hidroksimetil)-5,5-dimetilimidazolidīn-2,4-dions (DMDMH) | PL | 229-222-8 | 6440-58-0 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 397 | Didecildimetilamonija hlorīds (DDAC) | IT | 230-525-2 | 7173-51-5 | x | x | x | x | | x | | | | x | x | x | | | | | | |
| 401 | Sudrabs | SE | 231-131-3 | 7440-22-4 | | x | | x | x | | | | | | x | | | | | | | |
| 1023 | Sudrabs (nanomateriāls) | SE | 231-131-3 | 7440-22-4 | | x | | x | | | | | x | | | | | | | | | |
| 405 | No sēra ar dedzināšanu iegūts sēra dioksīds | DE | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 424 | No nātrija bromīda un nātrija hipohlorīta iegūts aktīvais broms | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1030 | No nātrija bromīda un kalcija hipohlorīta iegūts aktīvais broms | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1031 | No nātrija bromīda un hlora iegūts aktīvais broms | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1032 | No nātrija bromīda elektrolīzē iegūts aktīvais broms | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1033 | No bromapskābes un urīnvielas un bromurīnvielas iegūts aktīvais broms | NL | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1034 | No nātrija hipobromīta un N-bromsulfamāta un sulfamskābes iegūts aktīvais broms | NL | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 1035 | No ozona un dabīgā ūdens un nātrija bromīda iegūts aktīvais broms | NL | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 434 | Tetrametrīns | DE | 231-711-6 | 7696-12-0 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 439 | Ūdeņraža peroksīds | FI | 231-765-0 | 7722-84-1 | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1036 | No nātrija perkarbonāta izdalījies ūdeņraža peroksīds | FI | | | | x | x | | x | | | | | | | | | | | | | |
| 444 | 7a-etildihidro-1H,3H,5H-oksazolo[3,4-c]oksazols (EDHO) | PL | 231-810-4 | 7747-35-5 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 450 | Sudraba nitrāts | SE | 231-853-9 | 7761-88-8 | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 453 | Dinātrija peroksodisulfāts | PT | 231-892-1 | 7775-27-1 | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 432 | No nātrija hipohlorīta izdalījies aktīvais hlors | IT | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 455 | No kalcija hipohlorīta izdalījies aktīvais hlors | IT | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 457 | No hlora izdalījies aktīvais hlors | IT | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 458 | No amonija sulfāta un hlora avota iegūts monohloramīns | UK | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1016 | Sudraba hlorīds | SE | 232-033-3 | 7783-90-6 | x | x | | | | x | x | | x | | | | | | | | | |
| 473 | Piretrīni un piretroīdi | ES | 232-319-8 | 8003-34-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 491 | Hlora dioksīds | DE | 233-162-8 | 10049-04-4 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1037 | No nātrija hlorīta elektrolīzē iegūts hlora dioksīds | PT | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1038 | No nātrija hlorīta ar paskābināšanu iegūts hlora dioksīds | PT | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1039 | No nātrija hlorīta oksidācijā iegūts hlora dioksīds | PT | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1040 | No nātrija hlorāta un ūdeņraža peroksīda stipras skābes klātbūtnē iegūts hlora dioksīds | PT | | | | x | | | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1041 | No nātrija hlorīda elektrolīzē iegūts hlora dioksīds | DE | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1042 | No nātrija hlorīta un nātrija bisulfāta un sālsskābes iegūts hlora dioksīds | DE | | | | | | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 1043 | No nātrija hlorīta un nātrija bisulfāta iegūts hlora dioksīds | DE | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1044 | No nātrija hlorīta un nātrija persulfāta iegūts hlora dioksīds | DE | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 494 | 2,2-dibrom-2-ciānacetamīds (DBNPA) | DK | 233-539-7 | 10222-01-2 | | x | | x | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 501 | Karbendazīms | DE | 234-232-0 | 10605-21-7 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 1022 | Dialumīnija hlorīda pentahidroksīds | NL | 234-933-1 | 12042-91-0 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 515 | No prekursoriem amonija bromīda un nātrija hipohlorīta iegūts bromaktivēts hloramīns (BAC) | SE | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 522 | Piritioncinks | SE | 236-671-3 | 13463-41-7 | | x | | | | x | x | | x | x | | | | | | | x | |
| 524 | Dodecilguanidīna monohidrohlorīds | ES | 237-030-0 | 13590-97-1 | | | | | | x | | | | | x | | | | | | | |
| 529 | No broma hlorīda iegūts aktīvais broms | NL | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 531 | (Benziloksi)metanols | UK | 238-588-8 | 14548-60-8 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 550 | D-glikonskābe, savienojums ar N,N′′-bis(4-hlorfenil)-3,12-diimino-2,4,11,13-tetraazatetradekāndiamidīnu (2:1) (CHDG) | PT | 242-354-0 | 18472-51-0 | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 554 | p-[(dijodmetil)sulfonil]toluols | UK | 243-468-3 | 20018-09-1 | | | | | | x | x | | x | x | | | | | | | | |
| 559 | (Benzotiazol-2-iltio)metiltiocianāts (TCMTB) | NO | 244-445-0 | 21564-17-0 | | | | | | | | | x | | | x | | | | | | |
| 562 | 2-metil-4-okso-3-(prop-2-inil)ciklopent-2-ēn-1-il-2,2-dimetil-3-(2-metilprop-1-enil)ciklopropānkarboksilāts (praletrīns) | EL | 245-387-9 | 23031-36-9 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 563 | Kālija (E,E)-heksa-2,4-dienoāts (kālija sorbāts) | DE | 246-376-1 | 24634-61-5 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 566 | Paraformaldehīda un 2-hidroksipropilamīna (attiecībā 1:1) reakcijas produkti (HPT) | AT | | | | x | | | | x | | | | | x | | x | | | | | |
| 571 | 2-oktil-2H-izotiazol-3-ons (OIT) | UK | 247-761-7 | 26530-20-1 | | | | | | x | x | | x | x | x | | x | | | | | |
| 577 | Dimetiloktadecil[3-(trimetoksisilil)propil]amonija hlorīds | ES | 248-595-8 | 27668-52-6 | | x | | | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 588 | Bromhlor-5,5-dimetilimidazolidīn-2,4-dions (BCDMH) | NL | 251-171-5 | 32718-18-6 | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 590 | 3-(4-izopropilfenil)-1,1-dimetilurīnviela (izoproturons) | DE | 251-835-4 | 34123-59-6 | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | |
| 597 | 1-[2-(aliloksi)-2-(2,4-dihlorfenil)etil]-1H-imidazols (imazalils) | DE | 252-615-0 | 35554-44-0 | | | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 599 | S-[(6-hlor-2-oksooksazol[4,5-b]piridīn-3(2H)-il)metil]-O,O-dimetiltiofosfāts (azametifoss) | UK | 252-626-0 | 35575-96-3 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 608 | Dimetiltetradecil[3-(trimetoksisilil)propil]amonija hlorīds | PL | 255-451-8 | 41591-87-1 | | | | | | | | | x | | | | | | | | | |
| 1045 | Eucalyptus citriodora eļļa, hidratēta, ciklizēta | UK | | 1245629-80-4 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1046 | Cymbopogon winterianus eļļa, frakcionēta, hidratēta, ciklizēta | UK | nav pieejams | nav pieejams | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1047 | Eucalyptus citriodora eļļa un citronelāls, hidratēti, ciklizēti | UK | nav pieejams | nav pieejams | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 609 | 2-hidroksi-α,α,4-trimetilcikloheksānmetanols | UK | 255-953-7 | 42822-86-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 619 | 3-jod-2-propinilbutilkarbamāts (IPBC) | DK | 259-627-5 | 55406-53-6 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 620 | Tetrakis(hidroksimetil)fosfonija sulfāts (2:1) (THPS) | MT | 259-709-0 | 55566-30-8 | | | | | | x | | | | | x | x | | | | | | |
| 648 | 4,5-dihlor-2-oktilizotiazol-3(2H)-ons (4,5-dihlor-2-oktil-2H-izotiazol-3-ons) (DCOIT)) | NO | 264-843-8 | 64359-81-5 | | | | | | | x | | x | x | x | | | | | | | |
| 656 | Paraformaldehīda un 2-hidroksipropilamīna (attiecībā 3:2) reakcijas produkti: (MBO) | AT | | | | x | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 667 | Alkil(C12-18) dimetilbenzilamonija hlorīds (ADBAC (C12-18)) | IT | 269-919-4 | 68391-01-5 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 671 | Alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīds (ADBAC/BKC (C12-16)) | IT | 270-325-2 | 68424-85-1 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 673 | Didecildimetilamonija hlorīds (DDAC (C8-10)) | IT | 270-331-5 | 68424-95-3 | x | x | x | x | | x | | | | x | x | x | | | | | | |
| 690 | Četraizvietotā amonija savienojumi, benzil-C12-18-alkildimetilsāļi maisījumā ar 1,2-benzizotiazol-3(2H)-ona 1,1-dioksīdu (1:1) (ADBAS) | MT | 273-545-7 | 68989-01-5 | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 691 | Nātrija N-(hidroksimetil)glicināts | AT | 274-357-8 | 70161-44-3 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 692 | Amīni, C
  10-16-alkildimetil-, N-oksīdi | PT | 274-687-2 | 70592-80-2 | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 693 | Pentakālija bis(peroksimonosulfāt)bis(sulfāts) (KPMS) | SI | 274-778-7 | 70693-62-8 | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 939 | No nātrija hlorīda elektrolīzē iegūts aktīvais hlors | SK | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1048 | No hlorapskābes izdalījies aktīvais hlors | SK | | | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 1049 | No nātrija hlorīda un pentakālija bis(peroksimonosulfāt)bis(sulfāta) iegūts aktīvais hlors | SI | | | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 1050 | No jūras ūdens (nātrija hlorīda) elektrolīzē iegūts aktīvais hlors | FR | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 1051 | No magnija hlorīda heksahidrāta un kālija hlorīda elektrolīzē iegūts aktīvais hlors | FR | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1052 | No magnija hlorīda heksahidrāta elektrolīzē iegūts aktīvais hlors | FR | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1053 | No kālija hlorīda elektrolīzē iegūts aktīvais hlors | DK | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1054 | No nātrija N-hlorsulfamāta elektrolīzē iegūts aktīvais hlors | SI | | | | | | x | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1055 | No nātrija hlorīda un pentakālija bis(peroksimonosulfāt)bis(sulfāta) un sulfamskābes iegūts aktīvais hlors | SI | | | | x | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1056 | No sālsskābes elektrolīzē iegūts aktīvais hlors | SI | | | | x | | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 701 | Dihidrogēnbis[monoperoksiftalāt(2-)-O1,OO1]magnezāts(2-) (MMPP) | PL | 279-013-0 | 84665-66-7 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1024 | Margozas ekstrakts no Azadirachta indica sēklu auksta spieduma eļļas, ekstrahēts ar superkritisko oglekļa dioksīdu | DE | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 724 | Alkil(C12-C14) dimetilbenzilamonija hlorīds (ADBAC (C12-C14)) | IT | 287-089-1 | 85409-22-9 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 725 | Alkil(C12-C14) dimetil(etilbenzil)amonija hlorīds (ADEBAC (C12-C14)) | IT | 287-090-7 | 85409-23-0 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 731 | Chrysanthemum cinerariaefolium, ekstr. | ES | 289-699-3 | 89997-63-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 1057 | Ar šķīdinātāju uz ogļūdeņraža bāzes iegūts Chrysanthemum cineroariaefolium ekstrakts no nobriedušiem, atvērtiem Tanacetum cineroariifolium ziediem | ES | | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 1058 | Ar superkritisku oglekļa dioksīdu iegūts Chrysanthemum cineroariaefolium ekstrakts no nobriedušiem, atvērtiem Tanacetum cineroariifolium ziediem | ES | | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 744 | Lavanda, Lavandula hybrida, ekstr./lavandīnas eļļa | PT | 294-470-6 | 91722-69-9 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 779 | Šādu vielu reakcijas produkti: glutamīnskābe un N-(C
  12-C
  14alkil) propilēndiamīns (glukoprotamīns) | DE | 403-950-8 | 164907-72-6 | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 785 | 6-(ftalimido)peroksiheksānskābe (PAP) | IT | 410-850-8 | 128275-31-0 | x | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 791 | 2-butilbenz[d]izotiazol-3-ons (BBIT) | CZ | 420-590-7 | 4299-07-4 | | | | | | x | x | | x | x | | | x | | | | | |
| 792 | No tetrahlordekaoksīda kompleksa (TCDO) ar paskābināšanu iegūts hlora dioksīds | DE | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 811 | Sudraba nātrija cirkonija hidrogēnfosfāts | SE | 422-570-3 | 265647-11-8 | x | x | | x | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 794 | sek-butil-2-(2-hidroksietil)piperidīn-1-karboksilāts (ikaridīns) | DK | 423-210-8 | 119515-38-7 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 797 | cis-1-(3-hloralil)-3,5,7-triaza-1-azonijadamantāna hlorīds (cis CTAC) | PL | 426-020-3 | 51229-78-8 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 813 | Peroksioktānskābe | FR | | 33734-57-5 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1014 | Sudraba ceolīts | SE | nav pieejams | nav pieejams | | x | | x | x | | x | | x | | | | | | | | | |
| 152 | Produkti, kas rodas 5,5-dimetilhidantoīna, 5-etil-5-metilhidantoīna reakcijā ar bromu un hloru (DCDMH) | NL | nav pieejams | nav pieejams | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 459 | Šādu vielu reakcijas masa: titāna dioksīds un sudraba hlorīds | SE | nav pieejams | nav pieejams | x | x | | | | x | x | | x | x | x | | | | | | | |
| 777 | Produkti, kas rodas 5,5-dimetilhidantoīna, 5-etil-5-metilhidantoīna reakcijā ar hloru (DCEMH) | NL | nav pieejams | nav pieejams | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 810 | Sudraba fosfātstikls | SE | nav pieejams | 308069-39-8 | | x | | | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 824 | Sudraba cinka ceolīts | SE | nav pieejams | 130328-20-0 | | x | | x | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 1013 | Sudraba vara ceolīts | SE | nav pieejams | 130328-19-7 | | x | | x | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 1017 | Silīcija dioksīdā adsorbēts sudrabs (nanomateriāls stabila agregāta formā ar nanoizmēra primārajām daļiņām) | SE | nav pieejams | nav pieejams | | | | | | | | | x | | | | | | | | | |
| 854 | (RS)-3-alil-2-metil-4-oksociklopent-2-enil-(1R,3R;1R,3S)-2,2-dimetil-3-(2-metilprop-1-ēnil)-ciklopropānkarboksilāts (4 izomēru maisījums: 1R trans, 1R: 1R trans, 1S: 1R cis, 1R: 1R cis, 1S 4:4:1:1) (d-alletrīns) | DE | Augu aizsardzības līdzeklis | 231937-89-6 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 855 | (RS)-3-alil-2-metil-4-oksociklopent-2-enil-(1R,3R)-2,2-dimetil-3-(2-metilprop-1-ēnil)-ciklopropānkarboksilāts (2 izomēru maisījums: 1R
  trans: 1R/S tikai 1:3) (esbiotrīns) | DE | Augu aizsardzības līdzeklis | 260359-57-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 843 | 4-brom-2-(4-hlorfenil)-1-etoksimetil-5-trifluormetilpirol-3-karbonitrils (hlorfenapirs) | PT | Augu aizsardzības līdzeklis | 122453-73-0 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 859 | N-metilmetānamīna (Einecs 204-697-4) polimērs ar (hlormetil)oksirānu (Einecs 203-439-8)/četraizvietotā amonija hlorīda polimērs (PQ polimērs) | HU | Polimērs | 25988-97-0 | | x | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 868 | Poliheksametilēnbiguanīda hidrohlorīds ar vidējo vidējā skaita molekulmasu (Mn) 1415 un vidējo polidispersitāti (PDI) 4,7 (PHMB (1415; 4,7)) | FR | Polimērs | 32289-58-0 un 1802181-67-4 | | | x | | | | | | x | | x | | | | | | | |
| 869 | Poli(oksi-1,2-etāndiil), alfa-[2-(didecilmetilamonij)etil]-omega-hidroksi-, propanoāts (sāls) (bardap 26) | IT | Polimērs | 94667-33-1 | | x | | x | | | | | | x | | | | | | | | |
| 872 | N-didecil-N-dipolietoksiamonija borāts/didecilpolioksetilamonija borāts (polimērbetaīns) | EL | Polimērs | 214710-34-6 | | | | | | | | x | | | | | | | | | | |
| 1059 | Capsicum ģints piparu oleosveķi

  Ekstraktvielas un to fizikāli modificētie atvasinājumi. Tas ir produkts, kas var saturēt sveķskābes un to esterus, terpēnus un šo terpēnu oksidācijas vai polimerizācijas produktus. (Capsicum frutescens, Solanaceae) | BE | nav pieejams | 8023-77-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1060 | Capsicum annuum ekstrakts

  No Capsicum annuum, Solanaceae iegūtas ekstraktvielas un tādi fizikāli modificēti to atvasinājumi kā tinktūras, konkrēteļļas, absolūteļļas, oleosveķi, terpēni, bezterpēnu frakcijas, destilāti, nogulsnes utt. | BE | 283-403-6 | 84625-29-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1061 | Šādu vielu reakcijas masa: (6E)-N-(4-hidroksi-3-metoksi-2-metilfenil)-8-metilnon-6-enamīds un N-(4-hidroksi-3-metoksi-2-metilfenil)-8-metilnonanamīds | BE | nav pieejams | nav pieejams | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1062 | D-fruktoze | AT | 200-333-3 | 57-48-7 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1063 | Medus | AT | | 8028-66-8 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1064 | Iesala ekstrakts

  No Hordeum, Gramineae iegūtas ekstraktvielas un tādi fizikāli modificēti to atvasinājumi kā tinktūras, konkrēteļļas, absolūteļļas, oleosveķi, terpēni, bezterpēnu frakcijas, destilāti, nogulsnes utt. | AT | 232-310-9 | 8002-48-0 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1065 | Etiķis
  (pārtikas klase, etiķskābes saturs ne vairāk kā 10 %) | AT | nav pieejams | 8028-52-2 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1066 | Siers | AT | nav pieejams | nav pieejams | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1067 | Olu pulveris | NL | nav pieejams | nav pieejams | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1068 | Saccharomyces cerevisiae | NL | nav pieejams | 68876-77-7 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1069 | Koncentrēta ābolu sula | NL | nav pieejams | nav pieejams | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1070 | Saldā apelsīna ekstr.

  No Citrus sinensis, Rutaceae iegūtas ekstraktvielas un tādi fizikāli modificēti to atvasinājumi kā tinktūras, konkrēteļļas, absolūteļļas, oleosveķi, terpēni, bezterpēnu frakcijas, destilāti, nogulsnes utt. | CH | 232-433-8 | 8028-48-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1071 | Ķiploku ekstr.

  No Allium sativum, Liliaceae iegūtas ekstraktvielas un tādi fizikāli modificēti to atvasinājumi kā tinktūras, konkrēteļļas, absolūteļļas, oleosveķi, terpēni, bezterpēnu frakcijas, destilāti, nogulsnes utt. | AT | 232-371-1 | 8008-99-9 | | | | | | | | | | | | | | | | X | | |

Ieraksta numurs

Vielas nosaukums

Ziņotāja dalībvalsts

EK numurs

CAS numurs

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

17

18

19

21

22

1

Formaldehīds

DE

200-001-8

50-00-0

x

x

x

9

Bronopols

ES

200-143-0

52-51-7

x

x

x

x

x

x

36

Etanols

EL

200-578-6

64-17-5

x

x

x

37

Skudrskābe

BE

200-579-1

64-18-6

x

x

x

x

x

x

x

1025

No skudrskābes un ūdeņraža peroksīda iegūta peroksiskudrskābe

BE

x

x

x

x

x

x

x

43

Salicilskābe

NL

200-712-3

69-72-7

x

x

x

52

Etilēnoksīds

NO

200-849-9

75-21-8

x

69

Glikolskābe

NL

201-180-5

79-14-1

x

x

x

1026

No tetraacetiletilēndiamīna (TAED) un ūdeņraža peroksīda iegūta peroksietiķskābe

AT

x

1027

No 1,3-diacetiloksipropān-2-ilacetāta un ūdeņraža peroksīda iegūta peroksietiķskābe

AT

x

x

1028

No tetraacetiletilēndiamīna (TAED) un nātrija perborāta monohidrāta iegūta peroksietiķskābe

AT

x

1029

Peroksietiķskābe, kas radusies perhidrolīzē, N-acetilkaprolaktāmam sārmainā vidē reaģējot ar ūdeņraža peroksīdu

AT

x

71

L-(+)-pienskābe

DE

201-196-2

79-33-4

x

79

(2R,6aS,12aS)-1,2,6,6a,12,12a-heksahidro-2-izopropenil-8,9-dimetoksihromēno[3,4-b]furo[2,3-h]hromēn-6-ons (rotenons)

UK

201-501-9

83-79-4

x

85

Simklozēns

UK

201-782-8

87-90-1

x

x

x

x

x

x

92

Bifenil-2-ols

ES

201-993-5

90-43-7

x

x

x

113

3-fenilpropēn-2-āls (kanēļskābes aldehīds)

UK

203-213-9

104-55-2

x

117

Geraniols

FR

203-377-1

106-24-1

x

x

122

Glioksāls

FR

203-474-9

107-22-2

x

x

x

133

Heksa-2,4-diēnskābe (sorbīnskābe)

DE

203-768-7

110-44-1

x

154

Hlorofēns

NO

204-385-8

120-32-1

x

171

2-fenoksietanols

UK

204-589-7

122-99-6

x

x

x

x

x

1072

Oglekļa dioksīds

FR

204-696-9

124-38-9

x

179

No propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūts oglekļa dioksīds

FR

x

180

Nātrija dimetilarsināts (nātrija kakodilāts)

PT

204-708-2

124-65-2

x

185

Nātrija tozilhloramīds (hloramīns-T)

ES

204-854-7

127-65-1

x

x

x

x

187

Kālija dimetilditiokarbamāts

UK

204-875-1

128-03-0

x

x

x

188

Nātrija dimetilditiokarbamāts

UK

204-876-7

128-04-1

x

x

x

195

Nātrija 2-bifenilāts

ES

205-055-6

132-27-4

x

x

x

x

x

x

206

Tirāms

BE

205-286-2

137-26-8

x

210

Metamnātrijs

BE

205-293-0

137-42-8

x

x

227

2-tiazol-4-il-1H-benzimidazols (tiabendazols)

ES

205-725-8

148-79-8

x

x

x

235

Diurons

DK

206-354-4

330-54-1

x

x

239

Ciānamīds

DE

206-992-3

420-04-2

x

x

253

Tetrahidro-3,5-dimetil-1,3,5-tiadiazīn-2-tions (dazomets)

BE

208-576-7

533-74-4

x

x

283

Terbutrīns

SK

212-950-5

886-50-0

x

x

x

292

(1,3,4,5,6,7-heksahidro-1,3-diokso-2H-izoindol-2-il)metil-(1R-trans)-2,2-dimetil-3-(2-metilprop-1-enil)ciklopropānkarboksilāts (d-tetrametrīns)

DE

214-619-0

1166-46-7

x

321

Monolinurons

UK

217-129-5

1746-81-2

x

330

N-(3-aminopropil)-N-dodecilpropān-1,3-diamīns (diamīns)

PT

219-145-8

2372-82-9

x

x

x

x

x

x

x

x

336

2,2′-ditio-bis[N-metilbenzamīds] (DTBMA)

PL

219-768-5

2527-58-4

x

339

1,2-benzizotiazol-3(2H)-ons (BIT)

ES

220-120-9

2634-33-5

x

x

x

x

x

x

341

2-metil-2H-izotiazol-3-ons (MIT)

SI

220-239-6

2682-20-4

x

346

Nātrija dihlorizocianurāta dihidrāts

UK

220-767-7

51580-86-0

x

x

x

x

x

x

345

Troklozēnnātrijs

UK

220-767-7

2893-78-9

x

x

x

x

x

x

348

Mecetronija etilsulfāts (MES)

PL

221-106-5

3006-10-8

x

359

No (etilēndioksi)dimetanola (etilēnglikola un paraformaldehīda (EGForm) reakcijas produkti) izdalījies formaldehīds

PL

222-720-6

3586-55-8

x

x

x

x

x

365

Piridīn-2-tiol-1-oksīds, nātrija sāls (nātrija piritions)

SE

223-296-5

3811-73-2

x

x

x

x

x

x

368

Metēnamīna 3-hloralilhlorīds (CTAC)

PL

223-805-0

4080-31-3

x

x

x

377

2,2′,2′′-(heksahidro-1,3,5-triazīn-1,3,5-triil)trietanols (HHT)

PL

225-208-0

4719-04-4

x

x

x

x

382

Tetrahidro-1,3,4,6-tetrakis(hidroksimetil)imidazo[4,5-d]imidazol-2,5(1H,3H)-dions (TMAD)

ES

226-408-0

5395-50-6

x

x

x

x

x

392

Metilēnditiocianāts

FR

228-652-3

6317-18-6

x

393

1,3-bis(hidroksimetil)-5,5-dimetilimidazolidīn-2,4-dions (DMDMH)

PL

229-222-8

6440-58-0

x

x

397

Didecildimetilamonija hlorīds (DDAC)

IT

230-525-2

7173-51-5

x

x

x

x

x

x

x

x

401

Sudrabs

SE

231-131-3

7440-22-4

x

x

x

x

1023

Sudrabs (nanomateriāls)

SE

231-131-3

7440-22-4

x

x

x

405

No sēra ar dedzināšanu iegūts sēra dioksīds

DE

x

424

No nātrija bromīda un nātrija hipohlorīta iegūts aktīvais broms

NL

x

x

x

1030

No nātrija bromīda un kalcija hipohlorīta iegūts aktīvais broms

NL

x

x

x

1031

No nātrija bromīda un hlora iegūts aktīvais broms

NL

x

x

x

1032

No nātrija bromīda elektrolīzē iegūts aktīvais broms

NL

x

x

x

1033

No bromapskābes un urīnvielas un bromurīnvielas iegūts aktīvais broms

NL

x

x

1034

No nātrija hipobromīta un N-bromsulfamāta un sulfamskābes iegūts aktīvais broms

NL

x

1035

No ozona un dabīgā ūdens un nātrija bromīda iegūts aktīvais broms

NL

x

434

Tetrametrīns

DE

231-711-6

7696-12-0

x

439

Ūdeņraža peroksīds

FI

231-765-0

7722-84-1

x

x

1036

No nātrija perkarbonāta izdalījies ūdeņraža peroksīds

FI

x

x

x

444

7a-etildihidro-1H,3H,5H-oksazolo[3,4-c]oksazols (EDHO)

PL

231-810-4

7747-35-5

x

x

450

Sudraba nitrāts

SE

231-853-9

7761-88-8

x

453

Dinātrija peroksodisulfāts

PT

231-892-1

7775-27-1

x

432

No nātrija hipohlorīta izdalījies aktīvais hlors

IT

x

x

455

No kalcija hipohlorīta izdalījies aktīvais hlors

IT

x

457

No hlora izdalījies aktīvais hlors

IT

x

458

No amonija sulfāta un hlora avota iegūts monohloramīns

UK

x

x

1016

Sudraba hlorīds

SE

232-033-3

7783-90-6

x

x

x

x

x

473

Piretrīni un piretroīdi

ES

232-319-8

8003-34-7

x

x

491

Hlora dioksīds

DE

233-162-8

10049-04-4

x

x

x

x

x

x

1037

No nātrija hlorīta elektrolīzē iegūts hlora dioksīds

PT

x

x

x

x

x

x

1038

No nātrija hlorīta ar paskābināšanu iegūts hlora dioksīds

PT

x

x

x

x

x

x

1039

No nātrija hlorīta oksidācijā iegūts hlora dioksīds

PT

x

x

x

x

x

x

1040

No nātrija hlorāta un ūdeņraža peroksīda stipras skābes klātbūtnē iegūts hlora dioksīds

PT

x

x

x

x

1041

No nātrija hlorīda elektrolīzē iegūts hlora dioksīds

DE

x

x

x

x

x

x

1042

No nātrija hlorīta un nātrija bisulfāta un sālsskābes iegūts hlora dioksīds

DE

x

x

1043

No nātrija hlorīta un nātrija bisulfāta iegūts hlora dioksīds

DE

x

x

x

x

x

x

1044

No nātrija hlorīta un nātrija persulfāta iegūts hlora dioksīds

DE

x

x

x

x

x

x

494

2,2-dibrom-2-ciānacetamīds (DBNPA)

DK

233-539-7

10222-01-2

x

x

x

x

x

x

501

Karbendazīms

DE

234-232-0

10605-21-7

x

x

x

1022

Dialumīnija hlorīda pentahidroksīds

NL

234-933-1

12042-91-0

x

515

No prekursoriem amonija bromīda un nātrija hipohlorīta iegūts bromaktivēts hloramīns (BAC)

SE

x

x

522

Piritioncinks

SE

236-671-3

13463-41-7

x

x

x

x

x

x

524

Dodecilguanidīna monohidrohlorīds

ES

237-030-0

13590-97-1

x

x

529

No broma hlorīda iegūts aktīvais broms

NL

x

531

(Benziloksi)metanols

UK

238-588-8

14548-60-8

x

x

550

D-glikonskābe, savienojums ar N,N′′-bis(4-hlorfenil)-3,12-diimino-2,4,11,13-tetraazatetradekāndiamidīnu (2:1) (CHDG)

PT

242-354-0

18472-51-0

x

x

x

554

p-[(dijodmetil)sulfonil]toluols

UK

243-468-3

20018-09-1

x

x

x

x

559

(Benzotiazol-2-iltio)metiltiocianāts (TCMTB)

NO

244-445-0

21564-17-0

x

x

562

2-metil-4-okso-3-(prop-2-inil)ciklopent-2-ēn-1-il-2,2-dimetil-3-(2-metilprop-1-enil)ciklopropānkarboksilāts (praletrīns)

EL

245-387-9

23031-36-9

x

563

Kālija (E,E)-heksa-2,4-dienoāts (kālija sorbāts)

DE

246-376-1

24634-61-5

x

566

Paraformaldehīda un 2-hidroksipropilamīna (attiecībā 1:1) reakcijas produkti (HPT)

AT

x

x

x

x

571

2-oktil-2H-izotiazol-3-ons (OIT)

UK

247-761-7

26530-20-1

x

x

x

x

x

x

577

Dimetiloktadecil[3-(trimetoksisilil)propil]amonija hlorīds

ES

248-595-8

27668-52-6

x

x

x

588

Bromhlor-5,5-dimetilimidazolidīn-2,4-dions (BCDMH)

NL

251-171-5

32718-18-6

x

x

x

590

3-(4-izopropilfenil)-1,1-dimetilurīnviela (izoproturons)

DE

251-835-4

34123-59-6

x

x

597

1-[2-(aliloksi)-2-(2,4-dihlorfenil)etil]-1H-imidazols (imazalils)

DE

252-615-0

35554-44-0

x

599

S-[(6-hlor-2-oksooksazol[4,5-b]piridīn-3(2H)-il)metil]-O,O-dimetiltiofosfāts (azametifoss)

UK

252-626-0

35575-96-3

x

608

Dimetiltetradecil[3-(trimetoksisilil)propil]amonija hlorīds

PL

255-451-8

41591-87-1

x

1045

Eucalyptus citriodora eļļa, hidratēta, ciklizēta

UK

1245629-80-4

x

1046

Cymbopogon winterianus eļļa, frakcionēta, hidratēta, ciklizēta

UK

nav pieejams

nav pieejams

x

1047

Eucalyptus citriodora eļļa un citronelāls, hidratēti, ciklizēti

UK

nav pieejams

nav pieejams

x

609

2-hidroksi-α,α,4-trimetilcikloheksānmetanols

UK

255-953-7

42822-86-6

x

619

3-jod-2-propinilbutilkarbamāts (IPBC)

DK

259-627-5

55406-53-6

x

x

x

620

Tetrakis(hidroksimetil)fosfonija sulfāts (2:1) (THPS)

MT

259-709-0

55566-30-8

x

x

x

648

4,5-dihlor-2-oktilizotiazol-3(2H)-ons (4,5-dihlor-2-oktil-2H-izotiazol-3-ons) (DCOIT))

NO

264-843-8

64359-81-5

x

x

x

x

656

Paraformaldehīda un 2-hidroksipropilamīna (attiecībā 3:2) reakcijas produkti: (MBO)

AT

x

x

x

x

x

667

Alkil(C12-18) dimetilbenzilamonija hlorīds (ADBAC (C12-18))

IT

269-919-4

68391-01-5

x

x

x

x

x

x

x

x

671

Alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīds (ADBAC/BKC (C12-16))

IT

270-325-2

68424-85-1

x

x

x

x

x

x

x

x

673

Didecildimetilamonija hlorīds (DDAC (C8-10))

IT

270-331-5

68424-95-3

x

x

x

x

x

x

x

x

690

Četraizvietotā amonija savienojumi, benzil-C12-18-alkildimetilsāļi maisījumā ar 1,2-benzizotiazol-3(2H)-ona 1,1-dioksīdu (1:1) (ADBAS)

MT

273-545-7

68989-01-5

x

x

691

Nātrija N-(hidroksimetil)glicināts

AT

274-357-8

70161-44-3

x

692

Amīni, C
  10-16-alkildimetil-, N-oksīdi

PT

274-687-2

70592-80-2

x

693

Pentakālija bis(peroksimonosulfāt)bis(sulfāts) (KPMS)

SI

274-778-7

70693-62-8

x

x

x

x

939

No nātrija hlorīda elektrolīzē iegūts aktīvais hlors

SK

x

x

x

x

x

x

1048

No hlorapskābes izdalījies aktīvais hlors

SK

x

x

x

x

1049

No nātrija hlorīda un pentakālija bis(peroksimonosulfāt)bis(sulfāta) iegūts aktīvais hlors

SI

x

x

x

x

1050

No jūras ūdens (nātrija hlorīda) elektrolīzē iegūts aktīvais hlors

FR

x

1051

No magnija hlorīda heksahidrāta un kālija hlorīda elektrolīzē iegūts aktīvais hlors

FR

x

1052

No magnija hlorīda heksahidrāta elektrolīzē iegūts aktīvais hlors

FR

x

1053

No kālija hlorīda elektrolīzē iegūts aktīvais hlors

DK

x

x

1054

No nātrija N-hlorsulfamāta elektrolīzē iegūts aktīvais hlors

SI

x

x

x

1055

No nātrija hlorīda un pentakālija bis(peroksimonosulfāt)bis(sulfāta) un sulfamskābes iegūts aktīvais hlors

SI

x

x

1056

No sālsskābes elektrolīzē iegūts aktīvais hlors

SI

x

x

x

701

Dihidrogēnbis[monoperoksiftalāt(2-)-O1,OO1]magnezāts(2-) (MMPP)

PL

279-013-0

84665-66-7

x

1024

Margozas ekstrakts no Azadirachta indica sēklu auksta spieduma eļļas, ekstrahēts ar superkritisko oglekļa dioksīdu

DE

x

724

Alkil(C12-C14) dimetilbenzilamonija hlorīds (ADBAC (C12-C14))

IT

287-089-1

85409-22-9

x

x

x

x

x

x

x

x

725

Alkil(C12-C14) dimetil(etilbenzil)amonija hlorīds (ADEBAC (C12-C14))

IT

287-090-7

85409-23-0

x

x

x

x

x

x

x

x

731

Chrysanthemum cinerariaefolium, ekstr.

ES

289-699-3

89997-63-7

x

1057

Ar šķīdinātāju uz ogļūdeņraža bāzes iegūts Chrysanthemum cineroariaefolium ekstrakts no nobriedušiem, atvērtiem Tanacetum cineroariifolium ziediem

ES

x

x

1058

Ar superkritisku oglekļa dioksīdu iegūts Chrysanthemum cineroariaefolium ekstrakts no nobriedušiem, atvērtiem Tanacetum cineroariifolium ziediem

ES

x

x

744

Lavanda, Lavandula hybrida, ekstr./lavandīnas eļļa

PT

294-470-6

91722-69-9

x

779

Šādu vielu reakcijas produkti: glutamīnskābe un N-(C
  12-C
  14alkil) propilēndiamīns (glukoprotamīns)

DE

403-950-8

164907-72-6

x

x

785

6-(ftalimido)peroksiheksānskābe (PAP)

IT

410-850-8

128275-31-0

x

x

791

2-butilbenz[d]izotiazol-3-ons (BBIT)

CZ

420-590-7

4299-07-4

x

x

x

x

x

792

No tetrahlordekaoksīda kompleksa (TCDO) ar paskābināšanu iegūts hlora dioksīds

DE

x

x

811

Sudraba nātrija cirkonija hidrogēnfosfāts

SE

422-570-3

265647-11-8

x

x

x

x

x

794

sek-butil-2-(2-hidroksietil)piperidīn-1-karboksilāts (ikaridīns)

DK

423-210-8

119515-38-7

x

797

cis-1-(3-hloralil)-3,5,7-triaza-1-azonijadamantāna hlorīds (cis CTAC)

PL

426-020-3

51229-78-8

x

x

813

Peroksioktānskābe

FR

33734-57-5

x

x

x

1014

Sudraba ceolīts

SE

nav pieejams

nav pieejams

x

x

x

x

x

152

Produkti, kas rodas 5,5-dimetilhidantoīna, 5-etil-5-metilhidantoīna reakcijā ar bromu un hloru (DCDMH)

NL

nav pieejams

nav pieejams

x

459

Šādu vielu reakcijas masa: titāna dioksīds un sudraba hlorīds

SE

nav pieejams

nav pieejams

x

x

x

x

x

x

x

777

Produkti, kas rodas 5,5-dimetilhidantoīna, 5-etil-5-metilhidantoīna reakcijā ar hloru (DCEMH)

NL

nav pieejams

nav pieejams

x

810

Sudraba fosfātstikls

SE

nav pieejams

308069-39-8

x

x

x

824

Sudraba cinka ceolīts

SE

nav pieejams

130328-20-0

x

x

x

x

1013

Sudraba vara ceolīts

SE

nav pieejams

130328-19-7

x

x

x

x

1017

Silīcija dioksīdā adsorbēts sudrabs (nanomateriāls stabila agregāta formā ar nanoizmēra primārajām daļiņām)

SE

nav pieejams

nav pieejams

x

854

(RS)-3-alil-2-metil-4-oksociklopent-2-enil-(1R,3R;1R,3S)-2,2-dimetil-3-(2-metilprop-1-ēnil)-ciklopropānkarboksilāts (4 izomēru maisījums: 1R trans, 1R: 1R trans, 1S: 1R cis, 1R: 1R cis, 1S 4:4:1:1) (d-alletrīns)

DE

Augu aizsardzības līdzeklis

231937-89-6

x

855

(RS)-3-alil-2-metil-4-oksociklopent-2-enil-(1R,3R)-2,2-dimetil-3-(2-metilprop-1-ēnil)-ciklopropānkarboksilāts (2 izomēru maisījums: 1R
  trans: 1R/S tikai 1:3) (esbiotrīns)

DE

Augu aizsardzības līdzeklis

260359-57-7

x

843

4-brom-2-(4-hlorfenil)-1-etoksimetil-5-trifluormetilpirol-3-karbonitrils (hlorfenapirs)

PT

Augu aizsardzības līdzeklis

122453-73-0

x

859

N-metilmetānamīna (Einecs 204-697-4) polimērs ar (hlormetil)oksirānu (Einecs 203-439-8)/četraizvietotā amonija hlorīda polimērs (PQ polimērs)

HU

Polimērs

25988-97-0

x

x

868

Poliheksametilēnbiguanīda hidrohlorīds ar vidējo vidējā skaita molekulmasu (Mn) 1415 un vidējo polidispersitāti (PDI) 4,7 (PHMB (1415; 4,7))

FR

Polimērs

32289-58-0 un 1802181-67-4

x

x

x

869

Poli(oksi-1,2-etāndiil), alfa-[2-(didecilmetilamonij)etil]-omega-hidroksi-, propanoāts (sāls) (bardap 26)

IT

Polimērs

94667-33-1

x

x

x

872

N-didecil-N-dipolietoksiamonija borāts/didecilpolioksetilamonija borāts (polimērbetaīns)

EL

Polimērs

214710-34-6

x

1059

Capsicum ģints piparu oleosveķi

Ekstraktvielas un to fizikāli modificētie atvasinājumi. Tas ir produkts, kas var saturēt sveķskābes un to esterus, terpēnus un šo terpēnu oksidācijas vai polimerizācijas produktus. (Capsicum frutescens, Solanaceae)

BE

nav pieejams

8023-77-6

x

1060

Capsicum annuum ekstrakts

No Capsicum annuum, Solanaceae iegūtas ekstraktvielas un tādi fizikāli modificēti to atvasinājumi kā tinktūras, konkrēteļļas, absolūteļļas, oleosveķi, terpēni, bezterpēnu frakcijas, destilāti, nogulsnes utt.

BE

283-403-6

84625-29-6

x

1061

Šādu vielu reakcijas masa: (6E)-N-(4-hidroksi-3-metoksi-2-metilfenil)-8-metilnon-6-enamīds un N-(4-hidroksi-3-metoksi-2-metilfenil)-8-metilnonanamīds

BE

nav pieejams

nav pieejams

x

1062

D-fruktoze

AT

200-333-3

57-48-7

x

1063

Medus

AT

8028-66-8

x

1064

Iesala ekstrakts

No Hordeum, Gramineae iegūtas ekstraktvielas un tādi fizikāli modificēti to atvasinājumi kā tinktūras, konkrēteļļas, absolūteļļas, oleosveķi, terpēni, bezterpēnu frakcijas, destilāti, nogulsnes utt.

AT

232-310-9

8002-48-0

x

1065

Etiķis

(pārtikas klase, etiķskābes saturs ne vairāk kā 10 %)

AT

nav pieejams

8028-52-2

x

1066

Siers

AT

nav pieejams

nav pieejams

x

1067

Olu pulveris

NL

nav pieejams

nav pieejams

x

1068

Saccharomyces cerevisiae

NL

nav pieejams

68876-77-7

x

1069

Koncentrēta ābolu sula

NL

nav pieejams

nav pieejams

x

1070

Saldā apelsīna ekstr.

No Citrus sinensis, Rutaceae iegūtas ekstraktvielas un tādi fizikāli modificēti to atvasinājumi kā tinktūras, konkrēteļļas, absolūteļļas, oleosveķi, terpēni, bezterpēnu frakcijas, destilāti, nogulsnes utt.

CH

232-433-8

8028-48-6

x

1071

Ķiploku ekstr.

No Allium sativum, Liliaceae iegūtas ekstraktvielas un tādi fizikāli modificēti to atvasinājumi kā tinktūras, konkrēteļļas, absolūteļļas, oleosveķi, terpēni, bezterpēnu frakcijas, destilāti, nogulsnes utt.

AT

232-371-1

8008-99-9

X

---

| 1.2.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 31/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 31/21

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/158

(2019. gada 31. janvāris),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū atjauno darbīgās vielas metoksifenozīda kā aizstājamas vielas apstiprinājumu un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 24. pantu saistībā ar 20. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Direktīva 2005/3/EK (2) metoksifenozīdu kā darbīgo vielu iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Direktīva 2005/3/EK (2) metoksifenozīdu kā darbīgo vielu iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā.

| (2) | Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, ir uzskatāmas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(2)

Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, ir uzskatāmas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā.

| (3) | Darbīgās vielas metoksifenozīda apstiprinājums, kā norādīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā, zaudē spēku 2019. gada 31. jūlijā. |
| --- | --- |

(3)

Darbīgās vielas metoksifenozīda apstiprinājums, kā norādīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā, zaudē spēku 2019. gada 31. jūlijā.

| (4) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. panta norādītajā laikposmā saskaņā ar minētā panta noteikumiem tika iesniegts pieteikums par metoksifenozīda apstiprinājuma atjaunošanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. panta norādītajā laikposmā saskaņā ar minētā panta noteikumiem tika iesniegts pieteikums par metoksifenozīda apstiprinājuma atjaunošanu.

| (5) | Pieteikuma iesniedzējs sniedza papildu dokumentāciju, kas tiek prasīta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts atzina, ka pieteikums ir pilnīgs. |
| --- | --- |

(5)

Pieteikuma iesniedzējs sniedza papildu dokumentāciju, kas tiek prasīta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts atzina, ka pieteikums ir pilnīgs.

| (6) | Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atjaunošanas novērtējuma ziņojumu, ko 2016. gada 4. augustā iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atjaunošanas novērtējuma ziņojumu, ko 2016. gada 4. augustā iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un Komisijai.

| (7) | Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm komentāru sniegšanai un saņemtos komentārus nosūtīja Komisijai. Turklāt tā publiskoja papildu kopsavilkuma dokumentāciju. |
| --- | --- |

(7)

Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm komentāru sniegšanai un saņemtos komentārus nosūtīja Komisijai. Turklāt tā publiskoja papildu kopsavilkuma dokumentāciju.

| (8) | 2017. gada 10. augustā Iestāde nosūtīja Komisijai secinājumus (6) par to, vai ir sagaidāms, ka metoksifenozīds atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem. Komisija 2018. gada 25. maijā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza ziņojuma projektu par metoksifenozīda apstiprinājuma atjaunošanu. |
| --- | --- |

(8)

2017. gada 10. augustā Iestāde nosūtīja Komisijai secinājumus (6) par to, vai ir sagaidāms, ka metoksifenozīds atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem. Komisija 2018. gada 25. maijā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza ziņojuma projektu par metoksifenozīda apstiprinājuma atjaunošanu.

| (9) | Attiecībā uz jaunajiem kritērijiem endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai, kas ieviesti ar Komisijas Regulu (ES) 2018/605 (7), kuru sāka piemērot 2018. gada 10. novembrī, Iestāde secināja, ka ir maz ticams, ka metoksifenozīds ir endokrīnais disruptors estrogēnā, androgēnā un steroīdģenēzes modalitātē. Turklāt pieejamie pierādījumi (abinieku metamorfozes tests) liecina, ka ir maz ticams, ka metoksifenozīds ir endokrīnais disruptors vairogdziedzera darbības modalitātē. Tāpēc Komisija uzskata, ka metoksifenozīds nav uzskatāms par vielu, kam piemīt endokrīni disruptīvas īpašības. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz jaunajiem kritērijiem endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai, kas ieviesti ar Komisijas Regulu (ES) 2018/605 (7), kuru sāka piemērot 2018. gada 10. novembrī, Iestāde secināja, ka ir maz ticams, ka metoksifenozīds ir endokrīnais disruptors estrogēnā, androgēnā un steroīdģenēzes modalitātē. Turklāt pieejamie pierādījumi (abinieku metamorfozes tests) liecina, ka ir maz ticams, ka metoksifenozīds ir endokrīnais disruptors vairogdziedzera darbības modalitātē. Tāpēc Komisija uzskata, ka metoksifenozīds nav uzskatāms par vielu, kam piemīt endokrīni disruptīvas īpašības.

| (10) | Pieteikuma iesniedzējam tika dota iespēja iesniegt komentārus par atjaunošanas ziņojuma projektu. |
| --- | --- |

(10)

Pieteikuma iesniedzējam tika dota iespēja iesniegt komentārus par atjaunošanas ziņojuma projektu.

| (11) | Par vismaz viena metoksifenozīdu saturoša augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem reprezentatīvajiem lietojumiem ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. Tādēļ metoksifenozīda apstiprinājumu ir lietderīgi atjaunot. |
| --- | --- |

(11)

Par vismaz viena metoksifenozīdu saturoša augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem reprezentatīvajiem lietojumiem ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. Tādēļ metoksifenozīda apstiprinājumu ir lietderīgi atjaunot.

| (12) | Metoksifenozīda apstiprinājuma atjaunošanas sakarā veiktais riska novērtējums balstās tikai uz nedaudziem reprezentatīviem lietojumiem, tomēr neierobežo lietojumus, kādiem metoksifenozīdu saturoši augu aizsardzības līdzekļi var tikt atļauti. Tāpēc ir lietderīgi atcelt ierobežojumu, saskaņā ar kuru minēto vielu var lietot tikai par insekticīdu. |
| --- | --- |

(12)

Metoksifenozīda apstiprinājuma atjaunošanas sakarā veiktais riska novērtējums balstās tikai uz nedaudziem reprezentatīviem lietojumiem, tomēr neierobežo lietojumus, kādiem metoksifenozīdu saturoši augu aizsardzības līdzekļi var tikt atļauti. Tāpēc ir lietderīgi atcelt ierobežojumu, saskaņā ar kuru minēto vielu var lietot tikai par insekticīdu.

| (13) | Komisija tomēr uzskata, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 24. pantu metoksifenozīds ir aizstājama viela. Ņemot vērā, ka metoksifenozīda pussabrukšanas periods augsnē un ūdenī pārsniedz 120 dienas un koncentrācija, pie kuras netiek novērota ilgtermiņa iedarbība uz saldūdens organismiem, ir mazāka nekā 0,01 mg/l, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma attiecīgo 3.7.2.1. un 3.7.2.3. punktu metoksifenozīds ir noturīga un toksiska viela. Tādējādi metoksifenozīds atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 4. punkta otrā ievilkuma nosacījumam. |
| --- | --- |

(13)

Komisija tomēr uzskata, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 24. pantu metoksifenozīds ir aizstājama viela. Ņemot vērā, ka metoksifenozīda pussabrukšanas periods augsnē un ūdenī pārsniedz 120 dienas un koncentrācija, pie kuras netiek novērota ilgtermiņa iedarbība uz saldūdens organismiem, ir mazāka nekā 0,01 mg/l, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma attiecīgo 3.7.2.1. un 3.7.2.3. punktu metoksifenozīds ir noturīga un toksiska viela. Tādējādi metoksifenozīds atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 4. punkta otrā ievilkuma nosacījumam.

| (14) | Tāpēc ir lietderīgi atjaunot metoksifenozīda kā aizstājamas vielas apstiprinājumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 24. pantu. |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc ir lietderīgi atjaunot metoksifenozīda kā aizstājamas vielas apstiprinājumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 24. pantu.

| (15) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. panta 1. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā zinātnes un tehnikas pašreizējās atziņas, tomēr būtu jāiekļauj zināmi nosacījumi un ierobežojumi. Jo īpaši ir lietderīgi ierobežot metoksifenozīdu saturošu augu aizsardzības līdzekļu lietošanu, atļaujot tos lietot tikai siltumnīcās, lai līdz minimumam samazinātu iedarbību uz gruntsūdeņiem un nemērķa organismiem, un pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. panta 1. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā zinātnes un tehnikas pašreizējās atziņas, tomēr būtu jāiekļauj zināmi nosacījumi un ierobežojumi. Jo īpaši ir lietderīgi ierobežot metoksifenozīdu saturošu augu aizsardzības līdzekļu lietošanu, atļaujot tos lietot tikai siltumnīcās, lai līdz minimumam samazinātu iedarbību uz gruntsūdeņiem un nemērķa organismiem, un pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju.

| (16) | Lai gan, balstoties uz Iestādes secinājumā apkopoto pieejamo zinātnisko informāciju, var ticami prognozēt, ka ir maz ticams, ka metoksifenozīdam ir endokrīni disruptīvas īpašības, lai vairotu pārliecību par šo secinājumu, pieteikuma iesniedzējam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 2. punkta 2.2. apakšpunkta b) punktu pieteikuma iesniedzējam būtu jāsniedz atjaunināts novērtējums par iesniegto informāciju un vajadzības gadījumā arī papildu informācija, lai apstiprinātu, ka nepastāv endokrīna iedarbība uz vairogdziedzeri. |
| --- | --- |

(16)

Lai gan, balstoties uz Iestādes secinājumā apkopoto pieejamo zinātnisko informāciju, var ticami prognozēt, ka ir maz ticams, ka metoksifenozīdam ir endokrīni disruptīvas īpašības, lai vairotu pārliecību par šo secinājumu, pieteikuma iesniedzējam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 2. punkta 2.2. apakšpunkta b) punktu pieteikuma iesniedzējam būtu jāsniedz atjaunināts novērtējums par iesniegto informāciju un vajadzības gadījumā arī papildu informācija, lai apstiprinātu, ka nepastāv endokrīna iedarbība uz vairogdziedzeri.

| (17) | Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(17)

Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (18) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/917 (8) metoksifenozīda apstiprinājuma termiņš tika pagarināts līdz 2019. gada 31. jūlijam, lai atjaunošanas procedūru varētu pabeigt pirms vielas apstiprinājuma termiņa beigām. Tomēr, ņemot vērā to, ka lēmums par atjaunošanu ir pieņemts pirms šā pagarinātā termiņa beigām, šī regula būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. aprīļa. |
| --- | --- |

(18)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/917 (8) metoksifenozīda apstiprinājuma termiņš tika pagarināts līdz 2019. gada 31. jūlijam, lai atjaunošanas procedūru varētu pabeigt pirms vielas apstiprinājuma termiņa beigām. Tomēr, ņemot vērā to, ka lēmums par atjaunošanu ir pieņemts pirms šā pagarinātā termiņa beigām, šī regula būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. aprīļa.

| (19) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(19)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas kā aizstājamas vielas apstiprinājuma atjaunošana

Darbīgās vielas metoksifenozīda kā aizstājamas vielas apstiprinājumu atjauno saskaņā ar I pielikumu.

2. pants

Grozījums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2019. gada 1. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 31. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2005. gada 19. janvāra Direktīva 2005/3/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, iekļaujot kā aktīvās vielas imazosulfuronu, laminarīnu, metoksifenozīdu un s-metolahloru (OV L 20, 22.1.2005., 19. lpp.).

2

(3)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

5

(6)  
  EFSA Journal 2017; 15(9):4978.

6

EFSA Journal

(7)  Komisijas 2018. gada 19. aprīļa Regula (ES) 2018/605, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikumu, aprakstot zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai. (OV L 101, 20.4.2018., 33. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2018. gada 27. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2018/917, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma perioda pagarināšanu darbīgajām vielām alfa-cipermetrīnam, beflubutamīdam, benalaksilam, bentiavalikarbam, bifenazātam, boskalīdam, bromoksinilam, kaptānam, karvonam, hlorprofāmam, ciazofamīdam, desmedifamam, dimetoātam, dimetomorfam, dikvatam, etefonam, etoprofosam, etoksazolam, famoksadonam, fenamidonam, fenamifosam, flumioksazīnam, fluoksastrobīnam, folpetam, foramsulfuronam, formetanātam, Gliocladium catenulatum celmam J1446, izoksaflutolam, metalaksilam-M, metiokarbam, metoksifenozīdam, metribuzīnam, milbemektīnam, oksasulfuronam, Paecilomyces lilacinus celmam 251, fenmedifāmam, fosmetam, pirimifosmetilam, propamokarbam, protiokonazolam, pimetrozīnam un S-metolahloram groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 163, 28.6.2018., 13. lpp.).

8

Gliocladium catenulatum

Paecilomyces lilacinus

---

I PIELIKUMS

| Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Metoksifenozīds

  CAS Nr. 161050-58-4

  CIPAC Nr. 656 | N-tert-Butil-N′-(3-metoksi-o-toluol)-3,5-ksilohidrazīds | ≥ 970 g/kg
  Šādi piemaisījumi tehniskajā materiālā nedrīkst pārsniegt šādus līmeņus: | tert-butilhidrazīns < 0,001 g/kg |

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

Metoksifenozīds

CAS Nr. 161050-58-4

CIPAC Nr. 656

N-tert-Butil-N′-(3-metoksi-o-toluol)-3,5-ksilohidrazīds

≥ 970 g/kg

Šādi piemaisījumi tehniskajā materiālā nedrīkst pārsniegt šādus līmeņus:

tert-butilhidrazīns < 0,001 g/kg

| | RH-116267 < 2 g/kg |
| --- | --- |

RH-116267 < 2 g/kg

2019. gada 1. aprīlis

2026. gada 31. marts

Atļauts izmantot tikai siltumnīcās.

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par metoksifenozīdu un jo īpaši I un II papildinājumu.

Savā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

| — | gruntsūdeņu aizsardzībai, ja vielu izmanto apgabalos ar jutīgu augsni un/vai klimatiskajiem apstākļiem, |
| --- | --- |

—

gruntsūdeņu aizsardzībai, ja vielu izmanto apgabalos ar jutīgu augsni un/vai klimatiskajiem apstākļiem,

| — | riskam, ka viela uzkrājas augsnē, |
| --- | --- |

—

riskam, ka viela uzkrājas augsnē,

| — | nemērķa posmkāju, nogulās mītošu un ūdens organismu aizsardzībai. |
| --- | --- |

—

nemērķa posmkāju, nogulās mītošu un ūdens organismu aizsardzībai.

Lietošanas nosacījumos attiecīgā gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Pieteikuma iesniedzējs Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei iesniedz apstiprinošu informāciju par:

| 1) | salīdzinošu metabolizēšanās in vitro pētījumu ar metoksifenozīdu – līdz 2020. gada 1. aprīlim; |
| --- | --- |

1)

salīdzinošu metabolizēšanās in vitro pētījumu ar metoksifenozīdu – līdz 2020. gada 1. aprīlim;

| 2) | ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos esošo atlieku īpašībām, ja no virszemes ūdeņiem vai gruntsūdeņiem iegūst dzeramo ūdeni – divu gadu laikā pēc tam, kad pieņemtas vadlīnijas par ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz to atlieku īpašībām, kuras atrodas virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos. |
| --- | --- |

2)

ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos esošo atlieku īpašībām, ja no virszemes ūdeņiem vai gruntsūdeņiem iegūst dzeramo ūdeni – divu gadu laikā pēc tam, kad pieņemtas vadlīnijas par ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz to atlieku īpašībām, kuras atrodas virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī atjauninātu novērtējumu par iesniegto informāciju un vajadzības gadījumā arī papildu informāciju, lai apstiprinātu, ka nepastāv endokrīna iedarbība uz vairogdziedzeri, saskaņā ar II pielikuma 3.6.5. un 3.8.2. punktu Regulā (EK) Nr. 1107/2009, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) 2018/605 (2), līdz 2021. gada 1. februārim.

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

(2)  Komisijas 2018. gada 19. aprīļa Regula (ES) 2018/605, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikumu, aprakstot zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai (OV L 101, 20.4.2018., 33. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza šādi:

| 1) | A daļā svītro 96. ierakstu par metoksifenozīdu; |
| --- | --- |

1)

A daļā svītro 96. ierakstu par metoksifenozīdu;

| 2) | E daļā iekļauj šādu ierakstu:











  Nr. | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “11 | Metoksifenozīds

  CAS Nr. 161050-58-4

  CIPAC Nr. 656 | N-tert-Butil-N′-(3-metoksi-o-toluol)-3,5-ksilohidrazīds | ≥ 970 g/kg
  Šādi piemaisījumi tehniskajā materiālā nedrīkst pārsniegt šādus līmeņus: | Tert-butilhidrazīns < 0,001 g/kg |

2)

E daļā iekļauj šādu ierakstu:

Nr.

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“11

Metoksifenozīds

CAS Nr. 161050-58-4

CIPAC Nr. 656

N-tert-Butil-N′-(3-metoksi-o-toluol)-3,5-ksilohidrazīds

≥ 970 g/kg

Šādi piemaisījumi tehniskajā materiālā nedrīkst pārsniegt šādus līmeņus:

Tert-butilhidrazīns < 0,001 g/kg

| | RH-116267 < 2 g/kg |
| --- | --- |

RH-116267 < 2 g/kg

2019. gada 1. aprīlis

2026. gada 31. marts

Atļauts izmantot tikai siltumnīcās.

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma par metoksifenozīdu secinājumus, un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Savā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

| — | gruntsūdeņu aizsardzībai, ja vielu izmanto apgabalos ar jutīgu augsni un/vai klimatiskajiem apstākļiem, |
| --- | --- |

—

gruntsūdeņu aizsardzībai, ja vielu izmanto apgabalos ar jutīgu augsni un/vai klimatiskajiem apstākļiem,

| — | riskam, ka viela uzkrājas augsnē, |
| --- | --- |

—

riskam, ka viela uzkrājas augsnē,

| — | nemērķa posmkāju, nogulās mītošu un ūdens organismu aizsardzībai; |
| --- | --- |

—

nemērķa posmkāju, nogulās mītošu un ūdens organismu aizsardzībai;

Lietošanas nosacījumos attiecīgā gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Pieteikuma iesniedzējs Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei iesniedz apstiprinošu informāciju par:

| 1) | salīdzinošu metabolizēšanās in vitro pētījumu ar metoksifenozīdu – līdz 2020. gada 1. aprīlim; |
| --- | --- |

1)

salīdzinošu metabolizēšanās in vitro pētījumu ar metoksifenozīdu – līdz 2020. gada 1. aprīlim;

| 2) | ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos esošo atlieku īpašībām, ja no virszemes ūdeņiem vai gruntsūdeņiem iegūst dzeramo ūdeni – divu gadu laikā pēc tam, kad pieņemtas vadlīnijas par ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz to atlieku īpašībām, kuras atrodas virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos. |
| --- | --- |

2)

ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos esošo atlieku īpašībām, ja no virszemes ūdeņiem vai gruntsūdeņiem iegūst dzeramo ūdeni – divu gadu laikā pēc tam, kad pieņemtas vadlīnijas par ūdens attīrīšanas procesu ietekmi uz to atlieku īpašībām, kuras atrodas virszemes ūdeņos un gruntsūdeņos.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī atjauninātu novērtējumu par iesniegto informāciju un vajadzības gadījumā arī papildu informāciju, lai apstiprinātu, ka nepastāv endokrīna iedarbība uz vairogdziedzeri, saskaņā ar II pielikuma 3.6.5. un 3.8.2. punktu Regulā (EK) Nr. 1107/2009, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) 2018/605 (2), līdz 2021. gada 1. februārim.

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

(2)  Komisijas 2018. gada 19. aprīļa Regula (ES) 2018/605, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikumu, aprakstot zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai (OV L 101, 20.4.2018., 33. lpp.).”

---

| 1.2.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 31/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 31/27

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/159

(2019. gada 31. janvāris),

ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus pret konkrētu tērauda ražojumu importu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 11. marta Regulu (ES) 2015/478 par kopīgiem importa noteikumiem (1) un jo īpaši tās 16. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2015/755 par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (2) un jo īpaši tās 13. pantu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Pagaidu pasākumi

Pagaidu pasākumi

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1013 (3)2018. gada 18. jūlijā tika noteikti pagaidu aizsardzības pasākumi attiecībā uz konkrētu tērauda ražojumu importu (“pagaidu regula”). |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1013 (3)2018. gada 18. jūlijā tika noteikti pagaidu aizsardzības pasākumi attiecībā uz konkrētu tērauda ražojumu importu (“pagaidu regula”).

3

| (2) | Izmeklēšana par 26 dažādām tērauda ražojumu kategorijām ex officio tika sākta 2018. gada 26. martā (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (4) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/478 5. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 3. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Izmeklēšana par 26 dažādām tērauda ražojumu kategorijām ex officio tika sākta 2018. gada 26. martā (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (4) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/478 5. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 3. pantu.

ex officio

4

| (3) | Komisija 2018. gada 28. jūnijā paplašināja aizsardzības izmeklēšanas ražojumu klāstu, papildinot to ar divām kategorijām (“paziņojums par paplašināšanu”) (5). |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2018. gada 28. jūnijā paplašināja aizsardzības izmeklēšanas ražojumu klāstu, papildinot to ar divām kategorijām (“paziņojums par paplašināšanu”) (5).

5

| (4) | Kā minēts pagaidu regulas 20. apsvērumā, izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada līdz 2017. gadam (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(4)

Kā minēts pagaidu regulas 20. apsvērumā, izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada līdz 2017. gadam (“attiecīgais periods”).

1.2.   Pienācīgs process

Pienācīgs process

| (5) | Komisija saistībā ar šo izmeklēšanu no ieinteresētajām personām saņēma 452 atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisija saistībā ar šo izmeklēšanu no ieinteresētajām personām saņēma 452 atbildes uz anketas jautājumiem.

| (6) | Komisija ir arī saņēmusi virkni rakstisku piezīmju par pagaidu regulā iekļautajiem konstatējumiem no Savienības ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, lietotājiem, apvienībām un trešo valstu iestādēm. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ir arī saņēmusi virkni rakstisku piezīmju par pagaidu regulā iekļautajiem konstatējumiem no Savienības ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, lietotājiem, apvienībām un trešo valstu iestādēm.

| (7) | Pēc pagaidu pasākumu pieņemšanas Komisija galīgās noteikšanas nolūkos apņēmās padziļinātāk pārbaudīt Savienības ražotāju sniegto informāciju (tostarp jaunākos datus). Ņemot vērā to ES ražotāju milzīgo skaitu, kuri sadarbojās, bija praktiski neiespējami veikt pārbaudes apmeklējumus katra Savienības ražotāja telpās. Tāpēc Komisija izvēlējās pārbaudīt datu kvalitāti un ticamību, pārbaudot tos atsevišķiem ražotājiem, kuri bija izvēlēti tā, lai aptvertu pietiekami lielu ražošanas apjomu un pēc iespējas plašāku izmeklējamo ražojumu kategoriju klāstu. Pamatojoties uz to, Komisija pārbaudīja atbildes uz anketas jautājumiem desmit to Savienības ražotāju telpās, kuri veidoja vairāk nekā 15 % no izmeklējamā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma Savienībā 2017. gadā. |
| --- | --- |

(7)

Pēc pagaidu pasākumu pieņemšanas Komisija galīgās noteikšanas nolūkos apņēmās padziļinātāk pārbaudīt Savienības ražotāju sniegto informāciju (tostarp jaunākos datus). Ņemot vērā to ES ražotāju milzīgo skaitu, kuri sadarbojās, bija praktiski neiespējami veikt pārbaudes apmeklējumus katra Savienības ražotāja telpās. Tāpēc Komisija izvēlējās pārbaudīt datu kvalitāti un ticamību, pārbaudot tos atsevišķiem ražotājiem, kuri bija izvēlēti tā, lai aptvertu pietiekami lielu ražošanas apjomu un pēc iespējas plašāku izmeklējamo ražojumu kategoriju klāstu. Pamatojoties uz to, Komisija pārbaudīja atbildes uz anketas jautājumiem desmit to Savienības ražotāju telpās, kuri veidoja vairāk nekā 15 % no izmeklējamā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma Savienībā 2017. gadā.

| (8) | No 2018. gada jūnija līdz septembrim tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu Savienības ražotāju telpās:






  — | ArcelorMittal Poland S.A., Polija, |
| --- | --- | --- |

(8)

No 2018. gada jūnija līdz septembrim tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu Savienības ražotāju telpās:

—

ArcelorMittal Poland S.A., Polija,

ArcelorMittal Poland S.A.

| — | Compañía Española de Laminación, S.L (CELSA), Spānija, |
| --- | --- |

—

Compañía Española de Laminación, S.L (CELSA), Spānija,

Compañía Española de Laminación, S.L (CELSA)

| — | Mannesmann Precision Tubes GmbH (Salzgitter Group), Vācija, |
| --- | --- |

—

Mannesmann Precision Tubes GmbH (Salzgitter Group), Vācija,

Mannesmann Precision Tubes GmbH (Salzgitter Group)

| — | Mannesmann Stainless Tubes GmbH (Salzgitter Group), Vācija, |
| --- | --- |

—

Mannesmann Stainless Tubes GmbH (Salzgitter Group), Vācija,

Mannesmann Stainless Tubes GmbH (Salzgitter Group)

| — | Marcegaglia Carbon steel Spa, Itālija, |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Carbon steel Spa, Itālija,

Marcegaglia Carbon steel Spa

| — | Marcegaglia Specialties Spa, Itālija, |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Specialties Spa, Itālija,

Marcegaglia Specialties Spa

| — | Riva Stahl GmbH, Vācija, |
| --- | --- |

—

Riva Stahl GmbH, Vācija,

Riva Stahl GmbH

| — | SIJ Acroni d.o.o., Slovēnija, |
| --- | --- |

—

SIJ Acroni d.o.o., Slovēnija,

SIJ Acroni d.o.o.

| — | U. S. Steel Košice, s.r.o., Slovākija un |
| --- | --- |

—

U. S. Steel Košice, s.r.o., Slovākija un

U. S. Steel Košice

s.r.o.

| — | Ugitech SA, Francija. |
| --- | --- |

—

Ugitech SA, Francija.

Ugitech SA

| (9) | Lai iegūtu jaunāko informāciju galīgās noteikšanas nolūkos, Komisija 2018. gada 7. septembrī lūdza Savienības ražotāju apvienībām iesniegt atjauninātu datu kopumu par izmeklējamo ražojumu kategorijām. |
| --- | --- |

(9)

Lai iegūtu jaunāko informāciju galīgās noteikšanas nolūkos, Komisija 2018. gada 7. septembrī lūdza Savienības ražotāju apvienībām iesniegt atjauninātu datu kopumu par izmeklējamo ražojumu kategorijām.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/478 5. pantu un Regulas (ES) 2015/755 3. pantu visas ieinteresētās personas, kuras pieprasīja uzklausīšanu, noteiktajā termiņā tika uzklausītas. Komisija 2018. gada 12., 13. un 14. septembrī un 1. oktobrī organizēja 93 individuālas uzklausīšanas sēdes, kurās viedokli pauda 150 ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/478 5. pantu un Regulas (ES) 2015/755 3. pantu visas ieinteresētās personas, kuras pieprasīja uzklausīšanu, noteiktajā termiņā tika uzklausītas. Komisija 2018. gada 12., 13. un 14. septembrī un 1. oktobrī organizēja 93 individuālas uzklausīšanas sēdes, kurās viedokli pauda 150 ieinteresētās personas.

| (11) | Uzklausīšanas laikā un noteiktajos termiņos rakstiski vai mutiski iesniegtās ieinteresēto personu piezīmes attiecīgā gadījumā tika pienācīgi izskatītas un ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(11)

Uzklausīšanas laikā un noteiktajos termiņos rakstiski vai mutiski iesniegtās ieinteresēto personu piezīmes attiecīgā gadījumā tika pienācīgi izskatītas un ņemtas vērā.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS VAI TIEŠI KONKURĒJOŠS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS VAI TIEŠI KONKURĒJOŠS RAŽOJUMS

| (12) | Attiecīgais ražojums ir konkrēti tērauda ražojumi, kas ietilpst 28 tērauda ražojumu kategorijās, kuras definētas iepriekšminētajā paziņojumā par procedūras sākšanu, kas grozīts ar paziņojumu par paplašināšanu, kopā ņemot. Uz šīm ražojumu kategorijām attiecas ASV tarifa pasākumi saskaņā ar 1962. gada Tirdzniecības paplašināšanas akta 232. iedaļu (“ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai”). |
| --- | --- |

(12)

Attiecīgais ražojums ir konkrēti tērauda ražojumi, kas ietilpst 28 tērauda ražojumu kategorijās, kuras definētas iepriekšminētajā paziņojumā par procedūras sākšanu, kas grozīts ar paziņojumu par paplašināšanu, kopā ņemot. Uz šīm ražojumu kategorijām attiecas ASV tarifa pasākumi saskaņā ar 1962. gada Tirdzniecības paplašināšanas akta 232. iedaļu (“ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai”).

2.1.   Vienas grupas definīcija

Vienas grupas definīcija

| (13) | Komisija pagaidu regulas 11. līdz 17. apsvērumā noteica ražojumu klāstu aizsardzības izmeklēšanā un sniedza detalizētu globālās analīzes pamatojuma izklāstu, ņemot vērā spēcīgās savstarpējās saiknes starp visām izmeklējamā ražojuma kategorijām. |
| --- | --- |

(13)

Komisija pagaidu regulas 11. līdz 17. apsvērumā noteica ražojumu klāstu aizsardzības izmeklēšanā un sniedza detalizētu globālās analīzes pamatojuma izklāstu, ņemot vērā spēcīgās savstarpējās saiknes starp visām izmeklējamā ražojuma kategorijām.

| (14) | Pēc pagaidu regulas publicēšanas vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nav viena attiecīgā ražojuma, bet gan ir vairāki attiecīgie ražojumi. Šīs personas norādīja, ka paziņojumā par procedūras sākšanu nav atsauces uz vienu attiecīgo ražojumu, bet vairākās rindkopās lietots daudzskaitlis, minot “attiecīgos ražojumus”. |
| --- | --- |

(14)

Pēc pagaidu regulas publicēšanas vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nav viena attiecīgā ražojuma, bet gan ir vairāki attiecīgie ražojumi. Šīs personas norādīja, ka paziņojumā par procedūras sākšanu nav atsauces uz vienu attiecīgo ražojumu, bet vairākās rindkopās lietots daudzskaitlis, minot “attiecīgos ražojumus”.

| (15) | Tās pašas personas apgalvoja, ka Komisijas īstenotā pieeja šajā izmeklēšanā ir pretrunā Apelācijas institūcijas (“AI”) nolēmumam lietā US – Steel Safeguards (6). Minētajā lietā AI lēma, ka globālas pieejas izmantošana “neparedzētu notikumu” aprēķināšanai varētu novest pie tā, ka tiek piemēroti “aizsardzības pasākumi plašam ražojumu klāstam, pat ja viena vai vairāku šo ražojumu imports nepalielinājās un neradās minēto neparedzēto notikumu dēļ”, un tas neatbilst GATT XIX panta prasībām. Šīs personas arī apgalvoja, ka Komisija 2002. gada tērauda aizsardzības pasākumu izmeklēšanā (7) veica atsevišķu analīzi par katru ražojumu kategoriju, tādēļ arī šajā gadījumā būtu jāveic atsevišķs novērtējums. |
| --- | --- |

(15)

Tās pašas personas apgalvoja, ka Komisijas īstenotā pieeja šajā izmeklēšanā ir pretrunā Apelācijas institūcijas (“AI”) nolēmumam lietā US – Steel Safeguards (6). Minētajā lietā AI lēma, ka globālas pieejas izmantošana “neparedzētu notikumu” aprēķināšanai varētu novest pie tā, ka tiek piemēroti “aizsardzības pasākumi plašam ražojumu klāstam, pat ja viena vai vairāku šo ražojumu imports nepalielinājās un neradās minēto neparedzēto notikumu dēļ”, un tas neatbilst GATT XIX panta prasībām. Šīs personas arī apgalvoja, ka Komisija 2002. gada tērauda aizsardzības pasākumu izmeklēšanā (7) veica atsevišķu analīzi par katru ražojumu kategoriju, tādēļ arī šajā gadījumā būtu jāveic atsevišķs novērtējums.

US – Steel Safeguards

6

neparedzētu notikumu

aizsardzības pasākumi plašam ražojumu klāstam, pat ja viena vai vairāku šo ražojumu imports nepalielinājās un neradās minēto neparedzēto notikumu dēļ

GATT

7

| (16) | Visbeidzot, vairākas ieinteresētās personas apstrīdēja savstarpējo saikni un saistību starp ražojumu kategorijām, uz ko Komisija norādīja, lai pamatotu vienoto analīzi. Atzīstot, ka šādas saiknes starp noteiktām ražojumu kategorijām patiešām pastāv, šīs personas uzskatīja, ka tās neattiecas uz visām kategorijām, piemēram, starp oglekļa tērauda un nerūsējošā tērauda kategorijām vai starp plakaniem velmējumiem, gariem ražojumiem un cauruļvadiem. |
| --- | --- |

(16)

Visbeidzot, vairākas ieinteresētās personas apstrīdēja savstarpējo saikni un saistību starp ražojumu kategorijām, uz ko Komisija norādīja, lai pamatotu vienoto analīzi. Atzīstot, ka šādas saiknes starp noteiktām ražojumu kategorijām patiešām pastāv, šīs personas uzskatīja, ka tās neattiecas uz visām kategorijām, piemēram, starp oglekļa tērauda un nerūsējošā tērauda kategorijām vai starp plakaniem velmējumiem, gariem ražojumiem un cauruļvadiem.

| (17) | Komisija analizēja šos apgalvojumus un noraidīja tos, pamatojoties uz turpmāk izklāstīto. Pirmkārt, paziņojumā par procedūras sākšanu ir atkārtoti un nepārprotami norādīts, ka 28 izmeklējamās ražojumu kategorijas tiek uzskatītas par vienu ražojumu grupu, lai varētu analizēt, vai ir pamatoti apstākļi aizsardzības pasākumu pieņemšanai. Patiesībā pagaidu regulā atsauce uz 28 ražojumu kategorijām ir atsauce uz “attiecīgo ražojumu” vai “attiecīgajām ražojumu kategorijām” (sk. pagaidu regulas 11. apsvērumu), un tajā veiktā analīze attiecas uz visām 28 attiecīgo ražojumu kategorijām kopā (sk. pagaidu regulas 22. apsvērumu). Tādējādi atsauce uz “attiecīgajiem ražojumiem” būtu jāsaprot kā visu ražojumu kategoriju izskatīšana kopā kā daļa no viena attiecīgā ražojuma. |
| --- | --- |

(17)

Komisija analizēja šos apgalvojumus un noraidīja tos, pamatojoties uz turpmāk izklāstīto. Pirmkārt, paziņojumā par procedūras sākšanu ir atkārtoti un nepārprotami norādīts, ka 28 izmeklējamās ražojumu kategorijas tiek uzskatītas par vienu ražojumu grupu, lai varētu analizēt, vai ir pamatoti apstākļi aizsardzības pasākumu pieņemšanai. Patiesībā pagaidu regulā atsauce uz 28 ražojumu kategorijām ir atsauce uz “attiecīgo ražojumu” vai “attiecīgajām ražojumu kategorijām” (sk. pagaidu regulas 11. apsvērumu), un tajā veiktā analīze attiecas uz visām 28 attiecīgo ražojumu kategorijām kopā (sk. pagaidu regulas 22. apsvērumu). Tādējādi atsauce uz “attiecīgajiem ražojumiem” būtu jāsaprot kā visu ražojumu kategoriju izskatīšana kopā kā daļa no viena attiecīgā ražojuma.

| (18) | Otrkārt, PTO Nolīgums par aizsargpasākumiem neparedz īpašus pienākumus attiecībā uz izmeklējamā ražojuma definīciju vai klāstu, un tajā nav nekādu pamatnostādņu attiecībā uz šo jautājumu, kā to apstiprina PTO ekspertu grupa. Aizsardzības pasākumu patiešām var piemērot ražojumam, kura imports ir pieaudzis, tomēr nav nepieciešama atsevišķa analīze visos gadījumos, kad izmeklējamā ražojuma definīcija ietver vairāk nekā vienu ražojumu. Tāpēc izmeklējamo ražojumu un veidu, kādā attiecīgie dati būtu jāanalizē izmeklēšanā, definē izmeklēšanas iestāde (8). Turklāt nav iesniegts neviens apgalvojums, kas izskaidrotu, kādā veidā, ņemot vērā šīs lietas apstākļus, ražojumu kategoriju kopīga izskatīšana būtu varējusi ietekmēt Komisijas veikto analīzi un/vai būtu novedusi pie izmeklēšanas periodā notikušā importa apjoma pieauguma neadekvātas noteikšanas. Visbeidzot, Komisija arī norāda, ka Apelācijas institūcijas nolēmums, uz kuru personas atsaucas, attiecas uz neparedzētu notikumu analīzi, nevis tieši uz jautājumu par to, vai saskaņā ar PTO Nolīgumu par aizsargpasākumiem ir atļauta globāla analīze. |
| --- | --- |

(18)

Otrkārt, PTO Nolīgums par aizsargpasākumiem neparedz īpašus pienākumus attiecībā uz izmeklējamā ražojuma definīciju vai klāstu, un tajā nav nekādu pamatnostādņu attiecībā uz šo jautājumu, kā to apstiprina PTO ekspertu grupa. Aizsardzības pasākumu patiešām var piemērot ražojumam, kura imports ir pieaudzis, tomēr nav nepieciešama atsevišķa analīze visos gadījumos, kad izmeklējamā ražojuma definīcija ietver vairāk nekā vienu ražojumu. Tāpēc izmeklējamo ražojumu un veidu, kādā attiecīgie dati būtu jāanalizē izmeklēšanā, definē izmeklēšanas iestāde (8). Turklāt nav iesniegts neviens apgalvojums, kas izskaidrotu, kādā veidā, ņemot vērā šīs lietas apstākļus, ražojumu kategoriju kopīga izskatīšana būtu varējusi ietekmēt Komisijas veikto analīzi un/vai būtu novedusi pie izmeklēšanas periodā notikušā importa apjoma pieauguma neadekvātas noteikšanas. Visbeidzot, Komisija arī norāda, ka Apelācijas institūcijas nolēmums, uz kuru personas atsaucas, attiecas uz neparedzētu notikumu analīzi, nevis tieši uz jautājumu par to, vai saskaņā ar PTO Nolīgumu par aizsargpasākumiem ir atļauta globāla analīze.

8

| (19) | Treškārt, lai gan Komisija galīgajā noteikšanā atkārtoti uzsvēra un apstiprināja, ka šajā gadījumā ir jāveic vispārēja analīze par apstākļiem, kuri nepieciešami aizsardzības pasākumu noteikšanai, Komisija ar nolūku padziļināti pārbaudīt saikni starp atsevišķām kategorijām, uz ko norādīja dažas ieinteresētās personas, nolēma pārbaudīt 28 izmeklējamās ražojumu kategorijas, kuras oficiāli uzskata par vienu grupu, arī kā trīs tērauda “ražojumu saimes”. Šis lēmums tika pieņemts, lai papildus pārbaudītu, vai konstatējumi attiecībā uz vienoto grupu apstiprinās arī atsevišķā līmenī, un kliedētu jebkādas šaubas par vispārējā līmenī panākto secinājumu ticamību. Trīs minētās tērauda ražojumu saimes apvieno noteiktas ražojumu kategorijas, liecinot, ka to kopīgās iezīmes ir vēl izteiktākas. |
| --- | --- |

(19)

Treškārt, lai gan Komisija galīgajā noteikšanā atkārtoti uzsvēra un apstiprināja, ka šajā gadījumā ir jāveic vispārēja analīze par apstākļiem, kuri nepieciešami aizsardzības pasākumu noteikšanai, Komisija ar nolūku padziļināti pārbaudīt saikni starp atsevišķām kategorijām, uz ko norādīja dažas ieinteresētās personas, nolēma pārbaudīt 28 izmeklējamās ražojumu kategorijas, kuras oficiāli uzskata par vienu grupu, arī kā trīs tērauda “ražojumu saimes”. Šis lēmums tika pieņemts, lai papildus pārbaudītu, vai konstatējumi attiecībā uz vienoto grupu apstiprinās arī atsevišķā līmenī, un kliedētu jebkādas šaubas par vispārējā līmenī panākto secinājumu ticamību. Trīs minētās tērauda ražojumu saimes apvieno noteiktas ražojumu kategorijas, liecinot, ka to kopīgās iezīmes ir vēl izteiktākas.

| (20) | Tērauda nozarē pastāv trīs tērauda ražojumu saimes, proti: plakani velmējumi, gari ražojumi un caurules. Šajā aizsardzības pasākumu izmeklēšanā katrā no šīm saimēm ražojumiem ir līdzīgas iezīmes, bieži vien kopīgi ražošanas procesi, tie nereti ir izejmateriāls citiem pakārtotiem ražojumiem saimē, tiem ir kopēji lietotāji vai klienti piegādes ķēdē, tāpēc to aizstājamība saistībā ar piedāvājumu un pieprasījumu un iekšējā konkurence saimē ir izteiktāka nekā tad, ja visas tērauda ražojumu kategorijas būtu apvienotas vienā grupā. |
| --- | --- |

(20)

Tērauda nozarē pastāv trīs tērauda ražojumu saimes, proti: plakani velmējumi, gari ražojumi un caurules. Šajā aizsardzības pasākumu izmeklēšanā katrā no šīm saimēm ražojumiem ir līdzīgas iezīmes, bieži vien kopīgi ražošanas procesi, tie nereti ir izejmateriāls citiem pakārtotiem ražojumiem saimē, tiem ir kopēji lietotāji vai klienti piegādes ķēdē, tāpēc to aizstājamība saistībā ar piedāvājumu un pieprasījumu un iekšējā konkurence saimē ir izteiktāka nekā tad, ja visas tērauda ražojumu kategorijas būtu apvienotas vienā grupā.

| (21) | Trīs “ražojumu saimes” tiek definētas šādi:

  1. tabula


  Ražojumu saimes







  Ražojumu saime | Ražojumu kategorija |
| --- | --- | --- |
| 1. Plakani velmējumi | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10.,11. |
| 2. Gari ražojumi | 12., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 19., 27., 28. |
| 3. Caurules | 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26. |

(21)

Trīs “ražojumu saimes” tiek definētas šādi:

1. tabula

1. tabula

Ražojumu saimes

Ražojumu saimes

Ražojumu saime

Ražojumu kategorija

1. Plakani velmējumi

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10.,11.

2. Gari ražojumi

12., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 19., 27., 28.

3. Caurules

20., 21., 22., 23., 24., 25., 26.

| (22) | Tādējādi Komisija ņems vērā dažu ieinteresēto personu piezīmes par attiecīgā ražojuma plašo definīciju, papildinot 28 izmeklējamo ražojumu kategoriju vispārējo novērtējumu ar analīzi par katru ražojumu saimi, kā definēts iepriekš. |
| --- | --- |

(22)

Tādējādi Komisija ņems vērā dažu ieinteresēto personu piezīmes par attiecīgā ražojuma plašo definīciju, papildinot 28 izmeklējamo ražojumu kategoriju vispārējo novērtējumu ar analīzi par katru ražojumu saimi, kā definēts iepriekš.

2.2.   Prasības attiecībā uz konkrētām ražojumu kategorijām

Prasības attiecībā uz konkrētām ražojumu kategorijām

| (23) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka konkrētas ražojumu kategorijas būtu jāizslēdz no attiecīgā ražojuma tvēruma, jo, kā tiek apgalvots, Savienībā tās netiek ražotas vai tiek ražotas tikai ierobežotā apjomā. Šie apgalvojumi jo īpaši attiecas uz šādām ražojumu kategorijām:






  — | neteksturēta elektrotehniskā tērauda loksnes, ko izmanto motoru un ģeneratoru ražošanā (ietilpst 3. ražojumu kategorijā), |
| --- | --- | --- |

(23)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka konkrētas ražojumu kategorijas būtu jāizslēdz no attiecīgā ražojuma tvēruma, jo, kā tiek apgalvots, Savienībā tās netiek ražotas vai tiek ražotas tikai ierobežotā apjomā. Šie apgalvojumi jo īpaši attiecas uz šādām ražojumu kategorijām:

—

neteksturēta elektrotehniskā tērauda loksnes, ko izmanto motoru un ģeneratoru ražošanā (ietilpst 3. ražojumu kategorijā),

| — | tērauda daļas, ko izmanto par izejmateriāliem autobūves nozarē (ietilpst 4. ražojumu kategorijā), |
| --- | --- |

—

tērauda daļas, ko izmanto par izejmateriāliem autobūves nozarē (ietilpst 4. ražojumu kategorijā),

| — | skārda velmētavu ražojumi (ietilpst 6. ražojumu kategorijā). |
| --- | --- |

—

skārda velmētavu ražojumi (ietilpst 6. ražojumu kategorijā).

| (24) | Komisija rūpīgi analizēja šīs prasības un secināja, ka Savienības ražošanas nozare Savienībā faktiski ražo līdzīgas vai tieši konkurējošas ražojumu kategorijas. Turklāt, kā turpmāk izklāstīts iedaļā par Savienības interesēm, Komisija aizsardzības pasākumus ir veidojusi tā, lai nodrošinātu, ka tiek maksimāli samazināti traucējumi importam un tiek saglabāts parastais importa apjoms no tirdzniecības partneriem. Tādēļ apgalvotā iespējamība, ka dažu ražojumu kategoriju varētu trūkt, ir nepamatota, ņemot vērā arī Savienības interešu analīzē izklāstītos pielāgojumus un apsvērumus. |
| --- | --- |

(24)

Komisija rūpīgi analizēja šīs prasības un secināja, ka Savienības ražošanas nozare Savienībā faktiski ražo līdzīgas vai tieši konkurējošas ražojumu kategorijas. Turklāt, kā turpmāk izklāstīts iedaļā par Savienības interesēm, Komisija aizsardzības pasākumus ir veidojusi tā, lai nodrošinātu, ka tiek maksimāli samazināti traucējumi importam un tiek saglabāts parastais importa apjoms no tirdzniecības partneriem. Tādēļ apgalvotā iespējamība, ka dažu ražojumu kategoriju varētu trūkt, ir nepamatota, ņemot vērā arī Savienības interešu analīzē izklāstītos pielāgojumus un apsvērumus.

| (25) | Tāpēc Komisija secināja, ka prasība izslēgt konkrētas ražojumu kategorijas būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(25)

Tāpēc Komisija secināja, ka prasība izslēgt konkrētas ražojumu kategorijas būtu jānoraida.

| (26) | Tā kā turpmākas piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo vai tieši konkurējošo ražojumu netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 11.–17. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(26)

Tā kā turpmākas piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo vai tieši konkurējošo ražojumu netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 11.–17. apsvērumā izdarītie secinājumi.

3.   IMPORTA APJOMA PIEAUGUMS

IMPORTA APJOMA PIEAUGUMS

| (27) | Pagaidu regulas 20.–29. apsvērumā Komisija veica vispārēju analīzi par importa apjoma pieaugumu attiecīgajām 28 ražojumu kategorijām laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam. No šīs globālās analīzes jau bija izslēgtas tās ražojumu kategorijas, kurās nebija importa apjoma pieauguma individuālā līmenī. |
| --- | --- |

(27)

Pagaidu regulas 20.–29. apsvērumā Komisija veica vispārēju analīzi par importa apjoma pieaugumu attiecīgajām 28 ražojumu kategorijām laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam. No šīs globālās analīzes jau bija izslēgtas tās ražojumu kategorijas, kurās nebija importa apjoma pieauguma individuālā līmenī.

| (28) | Galīgās noteikšanas nolūkos Komisija ievēroja to pašu pieeju, bet, kā iepriekš paskaidrots, papildināja savu analīzi, izpētot importa attīstību katrai no trim 2.2. iedaļā norādītajām ražojumu saimēm, lai apstiprinātu to secinājumu pareizību, kuri tika izdarīti globālā mērogā. |
| --- | --- |

(28)

Galīgās noteikšanas nolūkos Komisija ievēroja to pašu pieeju, bet, kā iepriekš paskaidrots, papildināja savu analīzi, izpētot importa attīstību katrai no trim 2.2. iedaļā norādītajām ražojumu saimēm, lai apstiprinātu to secinājumu pareizību, kuri tika izdarīti globālā mērogā.

| (29) | Komisija analīzē izmantoja jaunākos statistikas datus, proti, importa datus, kas attiecas uz 2018. gada pirmo pusi. Lai nodrošinātu datu salīdzināmību ar iepriekšējiem pilna gada periodiem, Komisija noteica papildu ad hoc 12 mēnešu periodu, kas sastāvēja no 2017. gada pēdējiem 6 mēnešiem un 2018. gada pirmajiem 6 mēnešiem (“jaunākais periods” jeb “JP”). Komisija arī izlaboja dažas nelielas pārrakstīšanās kļūdas datos, kuri tika izmantoti pagaidu posmā. |
| --- | --- |

(29)

Komisija analīzē izmantoja jaunākos statistikas datus, proti, importa datus, kas attiecas uz 2018. gada pirmo pusi. Lai nodrošinātu datu salīdzināmību ar iepriekšējiem pilna gada periodiem, Komisija noteica papildu ad hoc 12 mēnešu periodu, kas sastāvēja no 2017. gada pēdējiem 6 mēnešiem un 2018. gada pirmajiem 6 mēnešiem (“jaunākais periods” jeb “JP”). Komisija arī izlaboja dažas nelielas pārrakstīšanās kļūdas datos, kuri tika izmantoti pagaidu posmā.

ad hoc

| (30) | Turklāt, novērtējot importa attīstību, Komisija neņēma vērā importa apjomus no vairākām valstīm, kuras būtu jāizslēdz no galīgo pasākumu piemērošanas jomas, jo īpaši: Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) valstis un dažas valstis, ar ko Savienība ir parakstījusi pašlaik spēkā esošu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu, kurā īpaši paredzēta izslēgšana no daudzpusēja aizsardzības pasākuma darbības jomas (9). |
| --- | --- |

(30)

Turklāt, novērtējot importa attīstību, Komisija neņēma vērā importa apjomus no vairākām valstīm, kuras būtu jāizslēdz no galīgo pasākumu piemērošanas jomas, jo īpaši: Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) valstis un dažas valstis, ar ko Savienība ir parakstījusi pašlaik spēkā esošu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu, kurā īpaši paredzēta izslēgšana no daudzpusēja aizsardzības pasākuma darbības jomas (9).

9

| (31) | Kaut arī pagaidu posmā tika konstatēts, ka importa apjoms nav pieaudzis 5 ražojumu kategorijām (10), jaunāko importa datu pārbaude liecina, ka tikai 2 no 28 ražojumu kategorijām nebija importa apjoma pieauguma, proti, 11. ražojumu kategorijā un 23. ražojumu kategorijā. Tāpēc Komisija nolēma izslēgt šīs divas ražojumu kategorijas no galīgās analīzes tvēruma. Katras ražojumu kategorijas importa attīstība ir iekļauta II pielikumā. |
| --- | --- |

(31)

Kaut arī pagaidu posmā tika konstatēts, ka importa apjoms nav pieaudzis 5 ražojumu kategorijām (10), jaunāko importa datu pārbaude liecina, ka tikai 2 no 28 ražojumu kategorijām nebija importa apjoma pieauguma, proti, 11. ražojumu kategorijā un 23. ražojumu kategorijā. Tāpēc Komisija nolēma izslēgt šīs divas ražojumu kategorijas no galīgās analīzes tvēruma. Katras ražojumu kategorijas importa attīstība ir iekļauta II pielikumā.

10

| (32) | Skatot globālo importa analīzi pārējām 26 ražojumu kategorijām, uz kurām attiecas novērtējums, imports attīstījās šādi:

  2. tabula


  Importa apjoms (pēc dažu valstu un ražojumu izslēgšanas) un tirgus daļa | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | JP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports (tūkstošos tonnu) | 18 329 | 21 868 | 26 552 | 29 141 | 30 094 | 31 314 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 119 | 145 | 159 | 164 | 171 |
| Tirgus daļa | 12,7 % | 14,4 % | 16,9 % | 17,9 % | 18,1 % | 18,8 % |
| Avots: Eurostat un Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. |

(32)

Skatot globālo importa analīzi pārējām 26 ražojumu kategorijām, uz kurām attiecas novērtējums, imports attīstījās šādi:

2. tabula

2. tabula

Importa apjoms (pēc dažu valstu un ražojumu izslēgšanas) un tirgus daļa

Importa apjoms (pēc dažu valstu un ražojumu izslēgšanas) un tirgus daļa

2013

2014

2015

2016

2017

JP

Imports (tūkstošos tonnu)

18 329

21 868

26 552

29 141

30 094

31 314

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

119

119

145

145

159

159

164

164

171

171

Tirgus daļa

12,7 %

14,4 %

16,9 %

17,9 %

18,1 %

18,8 %

Avots: Eurostat un Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots: Eurostat

| (33) | Analīzes periodā importa apjoms absolūtā izteiksmē palielinājās par 71 %, bet relatīvā izteiksmē tirgus daļa palielinājās no 12,7 % līdz 18,8 %. Vislielākais pieaugums notika laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam. Pēc tam imports turpināja pieaugt lēnāk, bet atkal atsākās straujāk JP, kad stājās spēkā ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai. Iepriekš minēto tendenci apstiprina arī lielākā daļa atbilžu uz anketas jautājumiem, kuras saņemtas no ražotājiem galvenajās eksportētājvalstīs (11). |
| --- | --- |

(33)

Analīzes periodā importa apjoms absolūtā izteiksmē palielinājās par 71 %, bet relatīvā izteiksmē tirgus daļa palielinājās no 12,7 % līdz 18,8 %. Vislielākais pieaugums notika laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam. Pēc tam imports turpināja pieaugt lēnāk, bet atkal atsākās straujāk JP, kad stājās spēkā ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai. Iepriekš minēto tendenci apstiprina arī lielākā daļa atbilžu uz anketas jautājumiem, kuras saņemtas no ražotājiem galvenajās eksportētājvalstīs (11).

11

| (34) | Lai papildinātu globālo importa analīzi, Komisija veica importa attīstības novērtējumu katrai no trim iepriekš norādītajām ražojumu saimēm: plakani velmējumi, gari ražojumi un caurules. Pamatojoties uz to, importa apjomi un atbilstošās tirgus daļas mainījās šādi:

  3. tabula


  Importa apjoms (pēc dažu valstu un ražojumu izslēgšanas) un tirgus daļa – pa ražojumu saimēm | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | JP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Plakani velmējumi |
| Imports (tūkstošos tonnu) | 12 327 | 14 215 | 18 391 | 20 281 | 20 299 | 20 202 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 115 | 149 | 164 | 164 | 164 |
| Tirgus daļa | 14,2 % | 15,8 % | 19,4 % | 20,7 % | 20,9 % | 20,9 % |
| Gari ražojumi |
| Imports (tūkstošos tonnu) | 4 001 | 5 258 | 6 028 | 6 550 | 6 465 | 7 901 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 131 | 151 | 164 | 162 | 197 |
| Tirgus daļa | 8,6 % | 10,6 % | 11,8 % | 12,4 % | 11,8 % | 14,0 % |
| Caurules |
| Imports (tūkstošos tonnu) | 2 001 | 2 396 | 2 134 | 2 310 | 3 330 | 3 212 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 120 | 107 | 115 | 166 | 160 |
| Tirgus daļa | 20,4 % | 20,8 % | 19,9 % | 20,1 % | 25,3 % | 25,7 % |
| Avots: Eurostat un Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. |

(34)

Lai papildinātu globālo importa analīzi, Komisija veica importa attīstības novērtējumu katrai no trim iepriekš norādītajām ražojumu saimēm: plakani velmējumi, gari ražojumi un caurules. Pamatojoties uz to, importa apjomi un atbilstošās tirgus daļas mainījās šādi:

3. tabula

3. tabula

Importa apjoms (pēc dažu valstu un ražojumu izslēgšanas) un tirgus daļa – pa ražojumu saimēm

Importa apjoms (pēc dažu valstu un ražojumu izslēgšanas) un tirgus daļa – pa ražojumu saimēm

2013

2014

2015

2016

2017

JP

Plakani velmējumi

Plakani velmējumi

Imports (tūkstošos tonnu)

12 327

14 215

18 391

20 281

20 299

20 202

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

115

115

149

149

164

164

164

164

164

164

Tirgus daļa

14,2 %

15,8 %

19,4 %

20,7 %

20,9 %

20,9 %

Gari ražojumi

Gari ražojumi

Imports (tūkstošos tonnu)

4 001

5 258

6 028

6 550

6 465

7 901

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

131

131

151

151

164

164

162

162

197

197

Tirgus daļa

8,6 %

10,6 %

11,8 %

12,4 %

11,8 %

14,0 %

Caurules

Caurules

Imports (tūkstošos tonnu)

2 001

2 396

2 134

2 310

3 330

3 212

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

120

120

107

107

115

115

166

166

160

160

Tirgus daļa

20,4 %

20,8 %

19,9 %

20,1 %

25,3 %

25,7 %

Avots: Eurostat un Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots: Eurostat

| (35) | Statistika liecina, ka laikā no 2013. gada līdz JP visās trīs ražojumu grupās (plakani velmējumi, gari ražojumi un caurules) bija vērojams pieaugums absolūtos skaitļos – attiecīgi par 64 %, 97 % un 60 %. Tajā pašā laikposmā palielinājās arī importa apjoms relatīvā izteiksmē, tirgus daļām attiecīgi palielinoties no 14,2 % līdz 20,9 %, no 8,6 % līdz 14,0 % un no 20,4 % līdz 25,7 %. |
| --- | --- |

(35)

Statistika liecina, ka laikā no 2013. gada līdz JP visās trīs ražojumu grupās (plakani velmējumi, gari ražojumi un caurules) bija vērojams pieaugums absolūtos skaitļos – attiecīgi par 64 %, 97 % un 60 %. Tajā pašā laikposmā palielinājās arī importa apjoms relatīvā izteiksmē, tirgus daļām attiecīgi palielinoties no 14,2 % līdz 20,9 %, no 8,6 % līdz 14,0 % un no 20,4 % līdz 25,7 %.

| (36) | Attiecībā uz plakaniem velmējumiem gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē vislielākais pieaugums ir vērojams laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam. Pēc tam imports saglabājās salīdzinoši stabils, bet daudz lielākā apjomā nekā laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam. Attiecībā uz gariem ražojumiem vislielākais pieaugums gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē notika laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam, bet pēc tam JP palielinājās krasi. Attiecībā uz caurulēm imports laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam palielinājās pakāpeniski, bet gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē krasi pieauga laikposmā no 2016. gada līdz JP. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz plakaniem velmējumiem gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē vislielākais pieaugums ir vērojams laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam. Pēc tam imports saglabājās salīdzinoši stabils, bet daudz lielākā apjomā nekā laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam. Attiecībā uz gariem ražojumiem vislielākais pieaugums gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē notika laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam, bet pēc tam JP palielinājās krasi. Attiecībā uz caurulēm imports laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam palielinājās pakāpeniski, bet gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē krasi pieauga laikposmā no 2016. gada līdz JP.

| (37) | Starp Komisijas saņemtajām piezīmēm bija kādas ieinteresētās personas apgalvojums, ka galīgie pasākumi būtu jāattiecina uz divām ražojumu kategorijām no tām piecām, kuras tika izslēgtas no pagaidu pasākumu tvēruma, proti, uz 10. un 19. ražojumu kategoriju, jo jaunākie statistikas dati liecina par importa apjoma pieaugumu. Cita persona iesniedza līdzīgu prasību attiecībā uz 24. ražojumu kategoriju. Šīs prasības tika pieņemtas, jo, kā paskaidrots iepriekš, importa statistika par 10., 19. un 24. ražojumu kategoriju patiešām liecina par kopēju importa apjoma pieaugumu laikā no 2013. gada līdz JP. Turklāt šo trīs ražojumu kategoriju importa apjomi pieauga arī laikposmā no 2017. gada līdz JP. Turklāt, kā izklāstīts 34. apsvērumā, šie ražojumi pieder pie ražojumu saimēm, kas uzrāda pieaugumu arī laikposmā no 2013. gada līdz JP. |
| --- | --- |

(37)

Starp Komisijas saņemtajām piezīmēm bija kādas ieinteresētās personas apgalvojums, ka galīgie pasākumi būtu jāattiecina uz divām ražojumu kategorijām no tām piecām, kuras tika izslēgtas no pagaidu pasākumu tvēruma, proti, uz 10. un 19. ražojumu kategoriju, jo jaunākie statistikas dati liecina par importa apjoma pieaugumu. Cita persona iesniedza līdzīgu prasību attiecībā uz 24. ražojumu kategoriju. Šīs prasības tika pieņemtas, jo, kā paskaidrots iepriekš, importa statistika par 10., 19. un 24. ražojumu kategoriju patiešām liecina par kopēju importa apjoma pieaugumu laikā no 2013. gada līdz JP. Turklāt šo trīs ražojumu kategoriju importa apjomi pieauga arī laikposmā no 2017. gada līdz JP. Turklāt, kā izklāstīts 34. apsvērumā, šie ražojumi pieder pie ražojumu saimēm, kas uzrāda pieaugumu arī laikposmā no 2013. gada līdz JP.

| (38) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nav noticis pēkšņs, straujš, būtisks un nesens importa apjoma pieaugums, un atsaucās uz Apelācijas institūcijas ziņojumu Argentina – Footwear (12) un citām PTO lietām, piemēram, US – Wheat Gluten (13), Ukraine – Passenger Cars (14), US – Steel Safeguards (15). Īsumā – šī judikatūra paredz, ka nepietiek, ja izmeklēšanā vienkārši tiek pierādīts, ka imports piecu gadu laikā ir pieaudzis. Pieaugumam jābūt pietiekami nesenam, pēkšņam un būtiskam gan kvantitatīvā, gan kvalitatīvā ziņā, radot vai draudot radīt nopietnu kaitējumu. Šī judikatūra arī precizēja vārda “straujš” nozīmi ([angliski –] “involving sudden change of direction; abrupt, steep”) un vārda “pēkšņs” nozīmi ([angliski –] “happening or coming without warning; unexpected” vai “abrupt, sharp”). Citas personas arī apgalvoja, ka importa apjoma pieaugums bija pakāpenisks vai ka imports līdz 2015. gadam pieauga, kopš tā laika neuzrādot strauju, pēkšņu vai būtisku pieaugumu. |
| --- | --- |

(38)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nav noticis pēkšņs, straujš, būtisks un nesens importa apjoma pieaugums, un atsaucās uz Apelācijas institūcijas ziņojumu Argentina – Footwear (12) un citām PTO lietām, piemēram, US – Wheat Gluten (13), Ukraine – Passenger Cars (14), US – Steel Safeguards (15). Īsumā – šī judikatūra paredz, ka nepietiek, ja izmeklēšanā vienkārši tiek pierādīts, ka imports piecu gadu laikā ir pieaudzis. Pieaugumam jābūt pietiekami nesenam, pēkšņam un būtiskam gan kvantitatīvā, gan kvalitatīvā ziņā, radot vai draudot radīt nopietnu kaitējumu. Šī judikatūra arī precizēja vārda “straujš” nozīmi ([angliski –] “involving sudden change of direction; abrupt, steep”) un vārda “pēkšņs” nozīmi ([angliski –] “happening or coming without warning; unexpected” vai “abrupt, sharp”). Citas personas arī apgalvoja, ka importa apjoma pieaugums bija pakāpenisks vai ka imports līdz 2015. gadam pieauga, kopš tā laika neuzrādot strauju, pēkšņu vai būtisku pieaugumu.

Argentina – Footwear

12

US – Wheat Gluten

13

Ukraine – Passenger Cars

14

US – Steel Safeguards

15

involving sudden change of direction

abrupt, steep

happening or coming without warning

unexpected

abrupt, sharp

| (39) | Šajā sakarā vispirms jāatgādina, ka Komisija veica rūpīgu analīzi par 28 ražojumu kategoriju importa apjomiem 2013.–2017. gadā (ņemot vērā importa tendences izmeklēšanas periodā, nevis tikai salīdzinot beigu punktus), un ka tā arī analizēja importa attīstību JP. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tā uzreiz izslēdza konkrētas ražojumu kategorijas, kurās laikposmā no 2013. gada līdz JP nav bijis importa apjoma pieauguma. Turklāt, kā paskaidrots 33., 35. un 36. apsvērumā, Komisija secināja, ka laikposmā no 2013. gada līdz JP importa apjoms absolūtā izteiksmē ir pieaudzis par 71 % globāli un par 60 % līdz 97 %, sagrupējot ražojumus pa saimēm. Turklāt Eurostat statistika liecina, ka laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam importa apjoms pieauga par 45 %, un šis straujais pieaugums turpinājās līdz JP, kopumā sasniedzot 71 %. Līdzīga tendence vērojama arī attiecībā uz relatīvo importa apjoma pieaugumu. Pamatojoties uz to, tiek apstiprināts, ka importa apjoma pieaugums bija straujš un pēkšņs, kā precizēts judikatūrā. Ņemot vērā pieauguma apmēru, tiek arī apstiprināts, ka tas bija būtisks. Attiecībā uz nesenuma faktoru Komisija norāda, ka nav īpašas judikatūras par to, kā būtu jāinterpretē termins “nesens”. Apelācijas institūcija ir tikai interpretējusi prasību, ka dalībnieks var piemērot aizsardzības pasākumu tikai tad, ja ražojums “tiek importēts” palielinātā daudzumā, proti, importa apjoma pieaugumam jābūt pietiekami “nesenam”, lai radītu vai draudētu radīt nopietnu kaitējumu (16). Komisija apstiprināja, ka importa apjoma pieaugums, ņemot vērā notikumu attīstību laikposmā no 2013. gada līdz JP un pat no 2015. gada līdz JP, ir pietiekami nesens, lai radītu vai draudētu radīt nopietnu kaitējumu. Tāpēc Komisija noraidīja iepriekš minētos apgalvojumus par to, ka importa apjoma pieaugums nav atbilstošs. |
| --- | --- |

(39)

Šajā sakarā vispirms jāatgādina, ka Komisija veica rūpīgu analīzi par 28 ražojumu kategoriju importa apjomiem 2013.–2017. gadā (ņemot vērā importa tendences izmeklēšanas periodā, nevis tikai salīdzinot beigu punktus), un ka tā arī analizēja importa attīstību JP. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tā uzreiz izslēdza konkrētas ražojumu kategorijas, kurās laikposmā no 2013. gada līdz JP nav bijis importa apjoma pieauguma. Turklāt, kā paskaidrots 33., 35. un 36. apsvērumā, Komisija secināja, ka laikposmā no 2013. gada līdz JP importa apjoms absolūtā izteiksmē ir pieaudzis par 71 % globāli un par 60 % līdz 97 %, sagrupējot ražojumus pa saimēm. Turklāt Eurostat statistika liecina, ka laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam importa apjoms pieauga par 45 %, un šis straujais pieaugums turpinājās līdz JP, kopumā sasniedzot 71 %. Līdzīga tendence vērojama arī attiecībā uz relatīvo importa apjoma pieaugumu. Pamatojoties uz to, tiek apstiprināts, ka importa apjoma pieaugums bija straujš un pēkšņs, kā precizēts judikatūrā. Ņemot vērā pieauguma apmēru, tiek arī apstiprināts, ka tas bija būtisks. Attiecībā uz nesenuma faktoru Komisija norāda, ka nav īpašas judikatūras par to, kā būtu jāinterpretē termins “nesens”. Apelācijas institūcija ir tikai interpretējusi prasību, ka dalībnieks var piemērot aizsardzības pasākumu tikai tad, ja ražojums “tiek importēts” palielinātā daudzumā, proti, importa apjoma pieaugumam jābūt pietiekami “nesenam”, lai radītu vai draudētu radīt nopietnu kaitējumu (16). Komisija apstiprināja, ka importa apjoma pieaugums, ņemot vērā notikumu attīstību laikposmā no 2013. gada līdz JP un pat no 2015. gada līdz JP, ir pietiekami nesens, lai radītu vai draudētu radīt nopietnu kaitējumu. Tāpēc Komisija noraidīja iepriekš minētos apgalvojumus par to, ka importa apjoma pieaugums nav atbilstošs.

Eurostat

16

| (40) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisijas veiktā beigu punktu analīze globālā līmenī nav pietiekama un ka Komisijai saskaņā ar PTO judikatūru, piemēram, US – Steel safeguards (17) un Ukraine – Passenger Cars (18), būtu vajadzējis analizēt arī tendences laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam. Saskaņā ar šo judikatūru analīze nevar balstīties uz analīzes perioda beigu punktu salīdzinājumu, jo ar to varētu manipulēt rezultātus gadījumos, kad nav skaidras un nepārtrauktas importa apjoma pieauguma tendences. Judikatūrā arī paredzēts, ka izmeklēšanas iestāde sniedz pamatotu un atbilstīgu paskaidrojumu par importa attīstību starp beigu punktiem. |
| --- | --- |

(40)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisijas veiktā beigu punktu analīze globālā līmenī nav pietiekama un ka Komisijai saskaņā ar PTO judikatūru, piemēram, US – Steel safeguards (17) un Ukraine – Passenger Cars (18), būtu vajadzējis analizēt arī tendences laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam. Saskaņā ar šo judikatūru analīze nevar balstīties uz analīzes perioda beigu punktu salīdzinājumu, jo ar to varētu manipulēt rezultātus gadījumos, kad nav skaidras un nepārtrauktas importa apjoma pieauguma tendences. Judikatūrā arī paredzēts, ka izmeklēšanas iestāde sniedz pamatotu un atbilstīgu paskaidrojumu par importa attīstību starp beigu punktiem.

US – Steel safeguards

17

Ukraine – Passenger Cars

18

| (41) | Komisija uzskata, ka tā nav vienkārši veikusi analīzi starp beigu punktiem, jo, kā minēts iepriekš 33.–36. apsvērumā, Komisija ir analizējusi arī tendences un veikusi atbilstošu un pamatotu importa tendenču analīzi. Tāpēc attiecīgie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(41)

Komisija uzskata, ka tā nav vienkārši veikusi analīzi starp beigu punktiem, jo, kā minēts iepriekš 33.–36. apsvērumā, Komisija ir analizējusi arī tendences un veikusi atbilstošu un pamatotu importa tendenču analīzi. Tāpēc attiecīgie apgalvojumi tika noraidīti.

| (42) | Dažas ieinteresētās personas norādīja, ka analīze par importa attīstību laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam ir maldinoša, jo importa līmenis 2013. gadā bija neparasti zems globālās ekonomikas krīzes dēļ un pieaugums nākamajā periodā bija tikai atgūšanās līdz normālam stāvoklim. |
| --- | --- |

(42)

Dažas ieinteresētās personas norādīja, ka analīze par importa attīstību laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam ir maldinoša, jo importa līmenis 2013. gadā bija neparasti zems globālās ekonomikas krīzes dēļ un pieaugums nākamajā periodā bija tikai atgūšanās līdz normālam stāvoklim.

| (43) | Šajā sakarā Komisija uzskatīja – tas, ka 2013. gads tiek ņemts par analīzes sākuma punktu, šo analīzi nepadara nepareizu. Lai gan laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam ES tērauda patēriņš patiešām palielinājās par 14 % (sk. 4. tabulu turpmāk), šis palielinājums tika sasniegts pakāpeniski visā periodā. Savukārt importa apjoms tajā pašā periodā pieauga daudz vairāk nekā ES pieprasījums un daudz straujāk nekā ES patēriņš, proti, par 64 %. Tādējādi laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam importa tirgus daļa palielinājās par 5,4 procentpunktiem (no 12,7 % līdz 18,1 %). Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(43)

Šajā sakarā Komisija uzskatīja – tas, ka 2013. gads tiek ņemts par analīzes sākuma punktu, šo analīzi nepadara nepareizu. Lai gan laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam ES tērauda patēriņš patiešām palielinājās par 14 % (sk. 4. tabulu turpmāk), šis palielinājums tika sasniegts pakāpeniski visā periodā. Savukārt importa apjoms tajā pašā periodā pieauga daudz vairāk nekā ES pieprasījums un daudz straujāk nekā ES patēriņš, proti, par 64 %. Tādējādi laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam importa tirgus daļa palielinājās par 5,4 procentpunktiem (no 12,7 % līdz 18,1 %). Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

| (44) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares veiktais imports bija jāizslēdz no importa apjomu analīzes. Šajā sakarā būtu jāatzīmē, ka nav juridiskas prasības pēc šādas izslēgšanas. Katrā ziņā, pamatojoties uz atbildēm uz anketas jautājumiem, kas saņemtas no Savienības ražotājiem, šis imports laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam saglabājās stabils un veidoja tikai nelielu daļu no kopējā importa (proti, 0,3 % līdz 0,7 % no kopējā importa apjoma). Tādēļ minētais apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(44)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares veiktais imports bija jāizslēdz no importa apjomu analīzes. Šajā sakarā būtu jāatzīmē, ka nav juridiskas prasības pēc šādas izslēgšanas. Katrā ziņā, pamatojoties uz atbildēm uz anketas jautājumiem, kas saņemtas no Savienības ražotājiem, šis imports laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam saglabājās stabils un veidoja tikai nelielu daļu no kopējā importa (proti, 0,3 % līdz 0,7 % no kopējā importa apjoma). Tādēļ minētais apgalvojums tika noraidīts.

| (45) | Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka imports ar ievešanu pārstrādei būtu bijis jāizslēdz no importa apjomu analīzes kopumā un jo īpaši attiecībā uz 25. ražojumu kategoriju. Šajā ziņā jānorāda, ka attiecībā uz visām ražojumu kategorijām, izņemot 25. ražojumu kategoriju, novērotā importa apjoma tendence nemainās, ja no analīzes izslēdz ievešanu pārstrādei. Konkrētajā gadījumā saistībā ar 25. ražojumu kategoriju Savienības ražotājs neveica pārdošanu, ko savā labā izmantoja ražotājs eksportētājs trešās valsts tirgū. Tādēļ tika uzskatīts par lietderīgu iekļaut šos daudzumus importa apjoma pieauguma novērtējumā, lai pilnībā atspoguļotu trešo valstu izcelsmes importa ietekmi. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(45)

Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka imports ar ievešanu pārstrādei būtu bijis jāizslēdz no importa apjomu analīzes kopumā un jo īpaši attiecībā uz 25. ražojumu kategoriju. Šajā ziņā jānorāda, ka attiecībā uz visām ražojumu kategorijām, izņemot 25. ražojumu kategoriju, novērotā importa apjoma tendence nemainās, ja no analīzes izslēdz ievešanu pārstrādei. Konkrētajā gadījumā saistībā ar 25. ražojumu kategoriju Savienības ražotājs neveica pārdošanu, ko savā labā izmantoja ražotājs eksportētājs trešās valsts tirgū. Tādēļ tika uzskatīts par lietderīgu iekļaut šos daudzumus importa apjoma pieauguma novērtējumā, lai pilnībā atspoguļotu trešo valstu izcelsmes importa ietekmi. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

| (46) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka 1., 6., 7., 17. un 28. ražojumu kategorijas importa apjoms un attiecīgā tirgus daļa laikposmā no 2016. līdz 2017. gadam samazinājās. Šajā sakarā Komisija norāda, ka galīgajā noteikšanā tā ir izskatījusi arī importa attīstību jaunākajā periodā, konstatējot, ka importa apjoms pieauga visās šajās kategorijās, izņemot 7. kategoriju. Tomēr pat šajā kategorijā importa apjoms JP laikā bija ievērojami lielāks nekā 2013.–2014. gadā. Turklāt Komisija veica globālu analīzi attiecībā uz visiem tērauda ražojumiem un atsevišķi katrai no trim noteiktajām ražojumu saimēm, secinot, ka importa apjoms pieauga kopumā visā analizētajā laika posmā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(46)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka 1., 6., 7., 17. un 28. ražojumu kategorijas importa apjoms un attiecīgā tirgus daļa laikposmā no 2016. līdz 2017. gadam samazinājās. Šajā sakarā Komisija norāda, ka galīgajā noteikšanā tā ir izskatījusi arī importa attīstību jaunākajā periodā, konstatējot, ka importa apjoms pieauga visās šajās kategorijās, izņemot 7. kategoriju. Tomēr pat šajā kategorijā importa apjoms JP laikā bija ievērojami lielāks nekā 2013.–2014. gadā. Turklāt Komisija veica globālu analīzi attiecībā uz visiem tērauda ražojumiem un atsevišķi katrai no trim noteiktajām ražojumu saimēm, secinot, ka importa apjoms pieauga kopumā visā analizētajā laika posmā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (47) | Tādējādi Komisija secina, ka ir noticis pēkšņs, straujš un būtisks novērtējamā attiecīgā ražojuma importa apjoma pieaugums gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē. Šo konstatējumu apstiprina arī dati katras izvērtētās ražojumu saimes līmenī. |
| --- | --- |

(47)

Tādējādi Komisija secina, ka ir noticis pēkšņs, straujš un būtisks novērtējamā attiecīgā ražojuma importa apjoma pieaugums gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē. Šo konstatējumu apstiprina arī dati katras izvērtētās ražojumu saimes līmenī.

4.   NEPAREDZĒTI NOTIKUMI

NEPAREDZĒTI NOTIKUMI

| (48) | Kā sīki paskaidrots pagaidu regulas 30.–36. apsvērumā, Komisija sākotnēji secināja, ka iepriekš minētais konkrētu tērauda ražojumu importa apjoma pieaugums Savienībā ir noticis tādu neparedzētu notikumu rezultātā, kurus radījusi virkne faktoru, izveidojot un palielinot nelīdzsvarotību attiecīgā ražojuma starptautiskajā tirdzniecībā. |
| --- | --- |

(48)

Kā sīki paskaidrots pagaidu regulas 30.–36. apsvērumā, Komisija sākotnēji secināja, ka iepriekš minētais konkrētu tērauda ražojumu importa apjoma pieaugums Savienībā ir noticis tādu neparedzētu notikumu rezultātā, kurus radījusi virkne faktoru, izveidojot un palielinot nelīdzsvarotību attiecīgā ražojuma starptautiskajā tirdzniecībā.

| (49) | Šie faktori bija vēl nepieredzēts tērauda ražošanas jaudas pārpalikums, kas joprojām saglabājas, neraugoties uz to, ka visā pasaulē ir pieņemti daudzi pasākumi tā samazināšanai, un to vēl pastiprina kropļojošas subsīdijas un valdības atbalsta pasākumi, kuri ir izraisījuši cenu samazināšanos un tirdzniecības ierobežojumu un tirdzniecības aizsardzības instrumentu pastiprinātu izmantošanu, kā arī 2018. gada martā pieņemtos ASV pasākumus atbilstīgi 232. iedaļai. |
| --- | --- |

(49)

Šie faktori bija vēl nepieredzēts tērauda ražošanas jaudas pārpalikums, kas joprojām saglabājas, neraugoties uz to, ka visā pasaulē ir pieņemti daudzi pasākumi tā samazināšanai, un to vēl pastiprina kropļojošas subsīdijas un valdības atbalsta pasākumi, kuri ir izraisījuši cenu samazināšanos un tirdzniecības ierobežojumu un tirdzniecības aizsardzības instrumentu pastiprinātu izmantošanu, kā arī 2018. gada martā pieņemtos ASV pasākumus atbilstīgi 232. iedaļai.

| (50) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka neparedzētu notikumu esība būtu jāpierāda attiecībā uz katru ražojumu kategoriju. Komisija nepiekrīt šim viedoklim un uzskata – ņemot vērā to, ka starp ražojumu kategorijām pastāv liela savstarpēja saikne un saistība, kā paskaidrots 2.1. iedaļā, pietiek pierādīt neparedzētu notikumu esību globālā mērogā. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(50)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka neparedzētu notikumu esība būtu jāpierāda attiecībā uz katru ražojumu kategoriju. Komisija nepiekrīt šim viedoklim un uzskata – ņemot vērā to, ka starp ražojumu kategorijām pastāv liela savstarpēja saikne un saistība, kā paskaidrots 2.1. iedaļā, pietiek pierādīt neparedzētu notikumu esību globālā mērogā. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.

| (51) | Attiecībā uz jaudas pārpalikumu vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka jaudas pārpalikums ir Komisijai labi zināms un to nevar uzskatīt par neparedzētu notikumu. Tās arī apgalvoja, ka Komisija iepriekš ir saistījusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu ar importu par dempinga cenām vai subsidētu importu un ka nav konstatēta saikne starp importa apjoma pieaugumu un neparedzētu notikumu – tērauda ražošanas jaudas pārpalikumu. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz jaudas pārpalikumu vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka jaudas pārpalikums ir Komisijai labi zināms un to nevar uzskatīt par neparedzētu notikumu. Tās arī apgalvoja, ka Komisija iepriekš ir saistījusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu ar importu par dempinga cenām vai subsidētu importu un ka nav konstatēta saikne starp importa apjoma pieaugumu un neparedzētu notikumu – tērauda ražošanas jaudas pārpalikumu.

| (52) | Šajā sakarā vispirms būtu jāatzīmē – kā norādīts 2.3. attēlā Global Trade Alert ziņojumā Going Spare: Steel, Excess Capacity, and Protectionism (19), no 2009. līdz 2011. gadam neapstrādāta tērauda ražošanas jaudas pārpalikums pasaulē samazinājās, bet no 2011. līdz 2016. gadam pieauga. Ņemot vērā, ka kopējais neapstrādāta tērauda ražošanas jaudas pārpalikums 2011. gadā jau krietni pārsniedza kopējo ražošanas apjomu minētajā gadā, tika gaidīts, ka kopējā neapstrādāta tērauda ražošanas jauda samazināsies vai vismaz saglabāsies stabila, lai uzlabotu jaudas izmantojumu un izmaksu efektivitāti. Tomēr kopējā neapstrādāta tērauda ražošanas jauda negaidīti turpināja pieaugt arī pēc 2011. gada, radot papildu jaudas pārpalikumu pasaulē, ko apstiprināja Komisija savā paziņojumā “Tērauda rūpniecība: kā saglabāt ilgtspējīgu nodarbinātību un izaugsmi Eiropā” (20). Ņemot vērā iepriekš aprakstīto notikumu laika grafiku un jo īpaši to, ka ražošanas jaudas pārpalikums palielinājās brīdī, kad no ekonomiskā viedokļa tika gaidīta tā samazināšanās, tiek secināts, ka tērauda ražošanas jaudas pārpalikums būtu uzskatāms par neparedzētu notikumu. |
| --- | --- |

(52)

Šajā sakarā vispirms būtu jāatzīmē – kā norādīts 2.3. attēlā Global Trade Alert ziņojumā Going Spare: Steel, Excess Capacity, and Protectionism (19), no 2009. līdz 2011. gadam neapstrādāta tērauda ražošanas jaudas pārpalikums pasaulē samazinājās, bet no 2011. līdz 2016. gadam pieauga. Ņemot vērā, ka kopējais neapstrādāta tērauda ražošanas jaudas pārpalikums 2011. gadā jau krietni pārsniedza kopējo ražošanas apjomu minētajā gadā, tika gaidīts, ka kopējā neapstrādāta tērauda ražošanas jauda samazināsies vai vismaz saglabāsies stabila, lai uzlabotu jaudas izmantojumu un izmaksu efektivitāti. Tomēr kopējā neapstrādāta tērauda ražošanas jauda negaidīti turpināja pieaugt arī pēc 2011. gada, radot papildu jaudas pārpalikumu pasaulē, ko apstiprināja Komisija savā paziņojumā “Tērauda rūpniecība: kā saglabāt ilgtspējīgu nodarbinātību un izaugsmi Eiropā” (20). Ņemot vērā iepriekš aprakstīto notikumu laika grafiku un jo īpaši to, ka ražošanas jaudas pārpalikums palielinājās brīdī, kad no ekonomiskā viedokļa tika gaidīta tā samazināšanās, tiek secināts, ka tērauda ražošanas jaudas pārpalikums būtu uzskatāms par neparedzētu notikumu.

Global Trade Alert

Going Spare: Steel, Excess Capacity, and Protectionism

19

20

| (53) | Attiecībā uz cēloņsakarību, kas konstatēta iepriekšējās izmeklēšanās, kuras attiecas uz negodīgu tirdzniecības praksi, tiek norādīts, ka iepriekš minētajā paziņojumā ir noteikts, ka šādas izmeklēšanas ir atzītas par “pasākumiem, kuru mērķis ir mazināt jaudas pārpalikuma ietekmi”. Tādējādi ir skaidrs, ka jaudas pārpalikums ir neizbēgami cieši saistīts ar importu par dempinga cenām un subsidētu importu. Tomēr antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanā tērauda ražošanas nozares jaudas pārpalikums netiek pētīts kā neparedzēts notikums, jo šādas prasības nav novērtējumā, kas ir pamatā šo tirdzniecības aizsardzības instrumentu piemērošanai. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz cēloņsakarību, kas konstatēta iepriekšējās izmeklēšanās, kuras attiecas uz negodīgu tirdzniecības praksi, tiek norādīts, ka iepriekš minētajā paziņojumā ir noteikts, ka šādas izmeklēšanas ir atzītas par “pasākumiem, kuru mērķis ir mazināt jaudas pārpalikuma ietekmi”. Tādējādi ir skaidrs, ka jaudas pārpalikums ir neizbēgami cieši saistīts ar importu par dempinga cenām un subsidētu importu. Tomēr antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanā tērauda ražošanas nozares jaudas pārpalikums netiek pētīts kā neparedzēts notikums, jo šādas prasības nav novērtējumā, kas ir pamatā šo tirdzniecības aizsardzības instrumentu piemērošanai.

pasākumiem, kuru mērķis ir mazināt jaudas pārpalikuma ietekmi

| (54) | Par saistību starp neparedzēto notikumu – tērauda ražošanas jaudas pārpalikumu – un importa apjoma pieaugumu ir skaidrs, ka ražotāji eksportētāji ir ieinteresēti maksimizēt savu jaudas izmantojumu. Situācijās, kad pēc iekšzemes tirgus apgādes ir pieejama neizmantota jauda, tie meklēs citas darījumdarbības iespējas eksporta tirgos un tādējādi radīs importa apjoma pieaugumu šajos tirgos. Tādēļ minētie apgalvojumi ir jānoraida. |
| --- | --- |

(54)

Par saistību starp neparedzēto notikumu – tērauda ražošanas jaudas pārpalikumu – un importa apjoma pieaugumu ir skaidrs, ka ražotāji eksportētāji ir ieinteresēti maksimizēt savu jaudas izmantojumu. Situācijās, kad pēc iekšzemes tirgus apgādes ir pieejama neizmantota jauda, tie meklēs citas darījumdarbības iespējas eksporta tirgos un tādējādi radīs importa apjoma pieaugumu šajos tirgos. Tādēļ minētie apgalvojumi ir jānoraida.

| (55) | Attiecībā uz tirdzniecību ierobežojošu pasākumu pieņemšanas straujo pieaugumu vairākas personas apgalvoja, ka tos nevar atzīt par neparedzētiem notikumiem, jo tie ir atzīti izņēmumi no vispārējiem PTO noteikumiem, un ka 2017. gadā piemēroto tirdzniecības aizsardzības instrumentu skaits samazinājās. Tās arī apgalvoja, ka nav konstatēta saikne starp importa apjoma pieaugumu un neparedzēto notikumu – tirdzniecību ierobežojošiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz tirdzniecību ierobežojošu pasākumu pieņemšanas straujo pieaugumu vairākas personas apgalvoja, ka tos nevar atzīt par neparedzētiem notikumiem, jo tie ir atzīti izņēmumi no vispārējiem PTO noteikumiem, un ka 2017. gadā piemēroto tirdzniecības aizsardzības instrumentu skaits samazinājās. Tās arī apgalvoja, ka nav konstatēta saikne starp importa apjoma pieaugumu un neparedzēto notikumu – tirdzniecību ierobežojošiem pasākumiem.

| (56) | Komisija nepiekrīt šādiem apgalvojumiem, jo tas, ka tirdzniecības ierobežojumi tiek veikti saskaņā ar PTO noteikumiem, nenozīmē, ka tos nevar uzskatīt par neparedzētu notikumu. Komisija neapstrīd valstu tiesības veikt antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumus saskaņā ar attiecīgajiem PTO noteikumiem. Tomēr te ir vērojams vēl nepieredzēts un palielināts trešo valstu veiktu šādu pasākumu skaits, un tas ir radījis novirzes tirdzniecības plūsmās, kā rezultātā ir palielinājies imports ES. Jāatgādina, ka pagaidu regulas 34. apsvērumā Komisija norādīja – pamatojoties uz PTO statistiku, 2011.–2013. gadā tika sāktas vidēji 77 ar tēraudu saistītas izmeklēšanas gadā, bet šis vidējais rādītājs 2015.–2016. gadā palielinājās līdz 117. Neviena persona neapšaubīja šos skaitļus, kas norāda uz neparedzētiem notikumiem, kuru rezultātā, kā noteikts iepriekš, palielinājās importa apjoms. Tāpēc minētie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(56)

Komisija nepiekrīt šādiem apgalvojumiem, jo tas, ka tirdzniecības ierobežojumi tiek veikti saskaņā ar PTO noteikumiem, nenozīmē, ka tos nevar uzskatīt par neparedzētu notikumu. Komisija neapstrīd valstu tiesības veikt antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumus saskaņā ar attiecīgajiem PTO noteikumiem. Tomēr te ir vērojams vēl nepieredzēts un palielināts trešo valstu veiktu šādu pasākumu skaits, un tas ir radījis novirzes tirdzniecības plūsmās, kā rezultātā ir palielinājies imports ES. Jāatgādina, ka pagaidu regulas 34. apsvērumā Komisija norādīja – pamatojoties uz PTO statistiku, 2011.–2013. gadā tika sāktas vidēji 77 ar tēraudu saistītas izmeklēšanas gadā, bet šis vidējais rādītājs 2015.–2016. gadā palielinājās līdz 117. Neviena persona neapšaubīja šos skaitļus, kas norāda uz neparedzētiem notikumiem, kuru rezultātā, kā noteikts iepriekš, palielinājās importa apjoms. Tāpēc minētie apgalvojumi tika noraidīti.

| (57) | Attiecībā uz ASV pasākumiem atbilstīgi 232. iedaļai vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka šos pasākumus nevar uzskatīt par neparedzētu notikumu, kas izraisa importa apjoma pieaugumu, jo tie tika noteikti pēc 2013.–2017. gada perioda. Citas ieinteresētās personas norādīja, ka ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai neietekmē pat importu, kas veikts no 2018. gada janvāra līdz 2018. gada martam. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz ASV pasākumiem atbilstīgi 232. iedaļai vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka šos pasākumus nevar uzskatīt par neparedzētu notikumu, kas izraisa importa apjoma pieaugumu, jo tie tika noteikti pēc 2013.–2017. gada perioda. Citas ieinteresētās personas norādīja, ka ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai neietekmē pat importu, kas veikts no 2018. gada janvāra līdz 2018. gada martam.

| (58) | Šajā sakarā vispirms būtu jānorāda, ka, lai gan ASV pasākumus atbilstīgi 232. iedaļai faktiski ieviesa 2018. gada 8. martā, izmeklēšana, kuras rezultātā tie tika pieņemti, tika sākta jau 2017. gada aprīlī, un ziņojums, uz kā pamata tie tika pieņemti, tika izdots 2018. gada 11. janvārī. Pat ja ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai, iespējams, nevarēja ietekmēt importu pirms to pieņemšanas, izmeklēšanas sākšana pati par sevi neapšaubāmi radīja nenoteiktību tirgū un ietekmēja tērauda tirdzniecības plūsmas. Turklāt, kā apstiprināts turpmāk, Komisija uzskatīja, ka kopš ASV pasākumu atbilstīgi 232. iedaļai pieņemšanas tirdzniecības novirzīšana jau bija vērojama attiecībā uz dažām ražojumu kategorijām. |
| --- | --- |

(58)

Šajā sakarā vispirms būtu jānorāda, ka, lai gan ASV pasākumus atbilstīgi 232. iedaļai faktiski ieviesa 2018. gada 8. martā, izmeklēšana, kuras rezultātā tie tika pieņemti, tika sākta jau 2017. gada aprīlī, un ziņojums, uz kā pamata tie tika pieņemti, tika izdots 2018. gada 11. janvārī. Pat ja ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai, iespējams, nevarēja ietekmēt importu pirms to pieņemšanas, izmeklēšanas sākšana pati par sevi neapšaubāmi radīja nenoteiktību tirgū un ietekmēja tērauda tirdzniecības plūsmas. Turklāt, kā apstiprināts turpmāk, Komisija uzskatīja, ka kopš ASV pasākumu atbilstīgi 232. iedaļai pieņemšanas tirdzniecības novirzīšana jau bija vērojama attiecībā uz dažām ražojumu kategorijām.

| (59) | Šajā sakarā ir jāatzīmē arī tas, ka ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai paātrināja importa apjoma pieaugumu, pievienojot novirzītās tirdzniecības apjomu iepriekš dominējošajai pieauguma tendencei. Kā norādīts 14. tabulā, pieejamā statistika liecina, ka, izņemot 2018. gada aprīli, tērauda ikmēneša importa apjoms ASV kļuva pastāvīgi zemāks par attiecīgo apjomu 2017. gadā. Tas sakrīt ar pretējo importa apjoma pieauguma tendenci, kas vērojama Savienībā, kur, kā norādīts 12. tabulā, ikmēneša importa apjomi pastāvīgi bija augstāki nekā iepriekšējā gadā. |
| --- | --- |

(59)

Šajā sakarā ir jāatzīmē arī tas, ka ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai paātrināja importa apjoma pieaugumu, pievienojot novirzītās tirdzniecības apjomu iepriekš dominējošajai pieauguma tendencei. Kā norādīts 14. tabulā, pieejamā statistika liecina, ka, izņemot 2018. gada aprīli, tērauda ikmēneša importa apjoms ASV kļuva pastāvīgi zemāks par attiecīgo apjomu 2017. gadā. Tas sakrīt ar pretējo importa apjoma pieauguma tendenci, kas vērojama Savienībā, kur, kā norādīts 12. tabulā, ikmēneša importa apjomi pastāvīgi bija augstāki nekā iepriekšējā gadā.

| (60) | Citas ieinteresētās personas norādīja, ka 232. iedaļas pasākumu ietekme nebūtu jāņem vērā vai nebūtu jānovērtē par augstu, jo tie darbojas ar daudziem ražojumu izņēmumiem. Tajā pašā kontekstā tika apgalvots, ka Korejas eksports nav vērā ņemams jautājums, jo Koreja no ASV administrācijas ir nodrošinājusi sev pietiekamu eksporta kvotas apjomu. |
| --- | --- |

(60)

Citas ieinteresētās personas norādīja, ka 232. iedaļas pasākumu ietekme nebūtu jāņem vērā vai nebūtu jānovērtē par augstu, jo tie darbojas ar daudziem ražojumu izņēmumiem. Tajā pašā kontekstā tika apgalvots, ka Korejas eksports nav vērā ņemams jautājums, jo Koreja no ASV administrācijas ir nodrošinājusi sev pietiekamu eksporta kvotas apjomu.

| (61) | Šajā ziņā jānorāda, ka tikai Austrālija bez nosacījumiem bija atbrīvota no 232. iedaļas pasākumiem un ka tās izcelsmes attiecīgo ražojumu imports 2017. gadā veidoja aptuveni 1 % no kopējā importa ASV (21). Citām valstīm, piemēram, Dienvidkorejai, Argentīnai un Brazīlijai, tika piešķirta beznodokļu kvota, taču tās netika atbrīvotas no pasākumiem. Attiecībā uz šīm valstīm jānorāda, ka liels kvotu skaits bija noteikts nulles apjomā un ka daudzas kvotas jau bija izsmeltas to piešķiršanas brīdī (22). Tādējādi uzskatāms, ka piešķirtās kvotas nedod nekādu garantiju, ka piešķirtā kvota būtu pietiekama, lai novērstu tirdzniecības novirzīšanu. Turklāt, pamatojoties uz pieejamo statistiku, ir redzams, ka šīs trīs valstis veidoja mazāk nekā 20 % no kopējā importa apjoma 2017. gadā. Tāpēc minētie apgalvojumi par kvotām tika noraidīti. |
| --- | --- |

(61)

Šajā ziņā jānorāda, ka tikai Austrālija bez nosacījumiem bija atbrīvota no 232. iedaļas pasākumiem un ka tās izcelsmes attiecīgo ražojumu imports 2017. gadā veidoja aptuveni 1 % no kopējā importa ASV (21). Citām valstīm, piemēram, Dienvidkorejai, Argentīnai un Brazīlijai, tika piešķirta beznodokļu kvota, taču tās netika atbrīvotas no pasākumiem. Attiecībā uz šīm valstīm jānorāda, ka liels kvotu skaits bija noteikts nulles apjomā un ka daudzas kvotas jau bija izsmeltas to piešķiršanas brīdī (22). Tādējādi uzskatāms, ka piešķirtās kvotas nedod nekādu garantiju, ka piešķirtā kvota būtu pietiekama, lai novērstu tirdzniecības novirzīšanu. Turklāt, pamatojoties uz pieejamo statistiku, ir redzams, ka šīs trīs valstis veidoja mazāk nekā 20 % no kopējā importa apjoma 2017. gadā. Tāpēc minētie apgalvojumi par kvotām tika noraidīti.

21

22

| (62) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek apstiprināts, ka neparedzēti notikumi, kas aprakstīti 49. apsvērumā, ir izraisījuši un arī turpmāk izraisīs tērauda importa Savienībā apjoma nepārprotamu pieaugumu. |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek apstiprināts, ka neparedzēti notikumi, kas aprakstīti 49. apsvērumā, ir izraisījuši un arī turpmāk izraisīs tērauda importa Savienībā apjoma nepārprotamu pieaugumu.

5.   NOPIETNA KAITĒJUMA DRAUDI

NOPIETNA KAITĒJUMA DRAUDI

| (63) | Saskaņā ar globālo pieeju ražojumu klāstam, kas šajā izmeklēšanā tika noteikta pagaidu posmā, arī kaitējuma analīze tika veikta globālā līmenī. Dažkārt pagaidu regulā ar piemēriem bija parādīts, ka secinājumi par kaitējumu globālajā analīzē apstiprinās arī ražojumu kategorijas līmenī. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar globālo pieeju ražojumu klāstam, kas šajā izmeklēšanā tika noteikta pagaidu posmā, arī kaitējuma analīze tika veikta globālā līmenī. Dažkārt pagaidu regulā ar piemēriem bija parādīts, ka secinājumi par kaitējumu globālajā analīzē apstiprinās arī ražojumu kategorijas līmenī.

| (64) | Tāpat arī kaitējuma novērtējums galīgajā posmā tika veikts globāli, proti, novērtējamajam attiecīgajam ražojumam, tādējādi iekļaujot 26 ražojumu kategorijas, kurās Komisija konstatēja importa apjoma pieaugumu. Tomēr tāpat kā importa attīstības jomā Komisija savu analīzi papildināja ar novērtējumu par katru no trim iepriekš 21. apsvērumā minētajām ražojumu saimēm. |
| --- | --- |

(64)

Tāpat arī kaitējuma novērtējums galīgajā posmā tika veikts globāli, proti, novērtējamajam attiecīgajam ražojumam, tādējādi iekļaujot 26 ražojumu kategorijas, kurās Komisija konstatēja importa apjoma pieaugumu. Tomēr tāpat kā importa attīstības jomā Komisija savu analīzi papildināja ar novērtējumu par katru no trim iepriekš 21. apsvērumā minētajām ražojumu saimēm.

| (65) | Turpmāk izklāstītā kaitējuma analīze pamatojas uz atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras iesniedza Savienības ražošanas nozare. Pēc atjauninātas informācijas saņemšanas un datu pārbaudes pagaidu posmā aprakstītie kaitējuma rādītāji attiecīgā gadījumā tika atjaunināti, lai iekļautu jaunākos datus (par 2018. gadu). |
| --- | --- |

(65)

Turpmāk izklāstītā kaitējuma analīze pamatojas uz atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras iesniedza Savienības ražošanas nozare. Pēc atjauninātas informācijas saņemšanas un datu pārbaudes pagaidu posmā aprakstītie kaitējuma rādītāji attiecīgā gadījumā tika atjaunināti, lai iekļautu jaunākos datus (par 2018. gadu).

5.1.   Savienības tērauda ražošanas nozares stāvokļa globālā attīstība

Savienības tērauda ražošanas nozares stāvokļa globālā attīstība

5.1.1.   Patēriņš, iekšzemes pārdošanas apjomi un tirgus daļas

Patēriņš, iekšzemes pārdošanas apjomi un tirgus daļas

| (66) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, pieskaitot Savienības ražotāju pārdošanas apjomam Savienībā importu no visām valstīm, izņemot importu no EEZ dalībvalstīm un no dažām valstīm, ar kurām Savienība ir parakstījusi pašlaik spēkā esošu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (sk. iepriekš 30. apsvērumu). |
| --- | --- |

(66)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, pieskaitot Savienības ražotāju pārdošanas apjomam Savienībā importu no visām valstīm, izņemot importu no EEZ dalībvalstīm un no dažām valstīm, ar kurām Savienība ir parakstījusi pašlaik spēkā esošu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (sk. iepriekš 30. apsvērumu).

| (67) | Uz šā pamata Savienības patēriņš, Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un atbilstošā tirgus daļa attīstījās šādi:

  4. tabula


  Patēriņš Savienībā, iekšzemes pārdošanas apjoms un tirgus daļa











  (tūkstošos tonnu) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš (kopā) | 148 455 | 155 730 | 160 742 | 166 375 | 169 350 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 105 | 108 | 112 | 114 |
| Iekšzemes pārdošanas apjoms (kopā) | 129 592 | 133 285 | 133 575 | 136 586 | 138 636 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 103 | 103 | 105 | 107 |
| Tirgus daļa (kopā) | 87,3 % | 85,6 % | 83,1 % | 82,1 % | 81,9 % |
| Avots: Eurostat un ražošanas nozares dati. |

(67)

Uz šā pamata Savienības patēriņš, Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un atbilstošā tirgus daļa attīstījās šādi:

4. tabula

4. tabula

Patēriņš Savienībā, iekšzemes pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Patēriņš Savienībā, iekšzemes pārdošanas apjoms un tirgus daļa

(tūkstošos tonnu)

2013

2014

2015

2016

2017

Patēriņš (kopā)

148 455

155 730

160 742

166 375

169 350

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

105

105

108

108

112

112

114

114

Iekšzemes pārdošanas apjoms (kopā)

129 592

133 285

133 575

136 586

138 636

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

103

103

103

103

105

105

107

107

Tirgus daļa (kopā)

87,3 %

85,6 %

83,1 %

82,1 %

81,9 %

Avots: Eurostat un ražošanas nozares dati.

Avots: Eurostat

| (68) | Kopējais attiecīgo 26 ražojumu kategoriju patēriņš laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam pastāvīgi palielinājās – kopumā par 14 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms šajā laikposmā palielinājās, bet daudz mazākā mērā nekā patēriņš Savienībā, t. i., tikai par 7 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozares kopējā tirgus daļa attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās – par 5,4 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(68)

Kopējais attiecīgo 26 ražojumu kategoriju patēriņš laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam pastāvīgi palielinājās – kopumā par 14 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms šajā laikposmā palielinājās, bet daudz mazākā mērā nekā patēriņš Savienībā, t. i., tikai par 7 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozares kopējā tirgus daļa attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās – par 5,4 procentpunktiem.

5.1.2.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojuma līmenis un krājumi

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojuma līmenis un krājumi

| (69) | Ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojuma līmenis un krājumi attīstījās šādi:

  5. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, krājumi











  (tūkstošos tonnu) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (visi) | 243 945 | 249 855 | 248 763 | 249 204 | 254 925 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 102 | 102 | 102 | 105 |
| Ražošanas jauda (kopā) | 337 010 | 334 545 | 332 427 | 333 179 | 335 358 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 99 | 99 | 99 | 100 |
| Jaudas izmantojums (kopā) | 72 % | 75 % | 75 % | 75 % | 76 % |
| Krājumi (kopā) | 11 883 | 12 734 | 13 159 | 12 974 | 14 140 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 107 | 111 | 109 | 119 |
| Avots: ražošanas nozares dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(69)

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojuma līmenis un krājumi attīstījās šādi:

5. tabula

5. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, krājumi

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, krājumi

(tūkstošos tonnu)

2013

2014

2015

2016

2017

Ražošanas apjoms (visi)

243 945

249 855

248 763

249 204

254 925

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

102

102

102

102

102

102

105

105

Ražošanas jauda (kopā)

337 010

334 545

332 427

333 179

335 358

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

99

99

99

99

99

99

100

100

Jaudas izmantojums (kopā)

72 %

75 %

75 %

75 %

76 %

Krājumi (kopā)

11 883

12 734

13 159

12 974

14 140

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

107

107

111

111

109

109

119

119

Avots: ražošanas nozares dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (70) | Novērtējamā attiecīgā ražojuma ražošanas apjoms attiecīgajā periodā kopumā palielinājās par 5 %. Ražošanas jauda saglabājās stabila, tāpēc jaudas izmantojums laikposmā no 2013. gada līdz 2017. gadam kopumā palielinājās par četriem procentpunktiem. Laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam Savienības ražošanas nozares ražotāju, kuri sadarbojās, krājumi palielinājās kopumā par 19 %. |
| --- | --- |

(70)

Novērtējamā attiecīgā ražojuma ražošanas apjoms attiecīgajā periodā kopumā palielinājās par 5 %. Ražošanas jauda saglabājās stabila, tāpēc jaudas izmantojums laikposmā no 2013. gada līdz 2017. gadam kopumā palielinājās par četriem procentpunktiem. Laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam Savienības ražošanas nozares ražotāju, kuri sadarbojās, krājumi palielinājās kopumā par 19 %.

5.1.3.   Vienības pārdošanas cenas, rentabilitāte un naudas plūsma

Vienības pārdošanas cenas, rentabilitāte un naudas plūsma

| (71) | Vienības pārdošanas cenas, rentabilitāte un naudas plūsma attīstījās šādi:

  6. tabula


  Vienības pārdošanas cena, rentabilitāte, naudas plūsma | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības pārdošanas cena (EUR/t) | 693,6 | 673,4 | 636,6 | 591,0 | 697,7 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 97 | 92 | 85 | 101 |
| Rentabilitāte (% no apgrozījuma) | – 0,9 % | 0,8 % | 0,6 % | 2,1 % | 5,6 % |
| Naudas plūsma (miljonos EUR) | 3 721 | 4 975 | 6 461 | 5 508 | 6 201 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 134 | 174 | 148 | 167 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(71)

Vienības pārdošanas cenas, rentabilitāte un naudas plūsma attīstījās šādi:

6. tabula

6. tabula

Vienības pārdošanas cena, rentabilitāte, naudas plūsma

Vienības pārdošanas cena, rentabilitāte, naudas plūsma

2013

2014

2015

2016

2017

Vienības pārdošanas cena (EUR/t)

693,6

673,4

636,6

591,0

697,7

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

97

97

92

92

85

85

101

101

Rentabilitāte (% no apgrozījuma)

– 0,9 %

0,8 %

0,6 %

2,1 %

5,6 %

Naudas plūsma (miljonos EUR)

3 721

4 975

6 461

5 508

6 201

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

134

134

174

174

148

148

167

167

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (72) | Pārbaudītie un atjauninātie skaitļi apstiprina pagaidu regulā konstatēto tendenci. Visiem ražojumiem līdz 2016. gadam bija ievērojams cenu kritums Savienības tirgū. Pēc tam cenas atgriezās 2013. gada līmenī. Kopumā un par spīti ievērojamajam cenu samazinājumam Savienības ražošanas nozare varēja samazināt ražošanas izmaksas, lai 2016. gadā sasniegtu nelielu peļņas līmeni un 2017. gadā to palielinātu līdz noturīgākam līmenim (5,6 %). Savienības ražošanas nozares kopējā naudas plūsma no 2013. līdz 2017. gadam palielinājās par 67 %. |
| --- | --- |

(72)

Pārbaudītie un atjauninātie skaitļi apstiprina pagaidu regulā konstatēto tendenci. Visiem ražojumiem līdz 2016. gadam bija ievērojams cenu kritums Savienības tirgū. Pēc tam cenas atgriezās 2013. gada līmenī. Kopumā un par spīti ievērojamajam cenu samazinājumam Savienības ražošanas nozare varēja samazināt ražošanas izmaksas, lai 2016. gadā sasniegtu nelielu peļņas līmeni un 2017. gadā to palielinātu līdz noturīgākam līmenim (5,6 %). Savienības ražošanas nozares kopējā naudas plūsma no 2013. līdz 2017. gadam palielinājās par 67 %.

5.1.4.   Nodarbinātība

Nodarbinātība

| (73) | Nodarbinātības ziņā no 2013. līdz 2017. gadam Savienības ražošanas nozare zaudēja 9 208 darbvietas, kā norādīts turpmāk tabulā.

  7. tabula


  Nodarbinātība











  (PSE) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība (kopā) | 225 607 | 220 429 | 218 010 | 217 460 | 216 399 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 98 | 97 | 96 | 96 |
| Avots: ražošanas nozares dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(73)

Nodarbinātības ziņā no 2013. līdz 2017. gadam Savienības ražošanas nozare zaudēja 9 208 darbvietas, kā norādīts turpmāk tabulā.

7. tabula

7. tabula

Nodarbinātība

Nodarbinātība

(PSE)

2013

2014

2015

2016

2017

Nodarbinātība (kopā)

225 607

220 429

218 010

217 460

216 399

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

98

98

97

97

96

96

96

96

Avots: ražošanas nozares dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

5.2.   Savienības tērauda ražošanas nozares stāvokļa analīze pa trim ražojumu saimēm

Savienības tērauda ražošanas nozares stāvokļa analīze pa trim ražojumu saimēm

5.2.1.   Patēriņš, iekšzemes pārdošanas apjomi un tirgus daļas

Patēriņš, iekšzemes pārdošanas apjomi un tirgus daļas

| (74) | Katrai no trim ražojumu saimēm patēriņš, pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū un tirgus daļas attīstījās šādi:

  8. tabula


  Patēriņš, iekšzemes pārdošanas apjoms un tirgus daļa katrai ražojumu saimei











  (tūkstošos tonnu) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš (plakanie velmējumi) | 87 679 | 90 729 | 95 598 | 98 749 | 98 124 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 103 | 109 | 113 | 112 |
| Patēriņš (garie ražojumi) | 50 829 | 53 333 | 54 160 | 55 890 | 57 921 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 105 | 107 | 110 | 114 |
| Patēriņš (caurules) | 9 947 | 11 667 | 10 985 | 11 735 | 13 305 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 117 | 110 | 118 | 134 |
| | | | | | |
| Iekšzemes pārdošanas apjoms (plakanie velmējumi) | 75 212 | 76 365 | 77 020 | 78 274 | 77 601 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 102 | 102 | 104 | 103 |
| Iekšzemes pārdošanas apjoms (garie ražojumi) | 46 461 | 47 679 | 47 757 | 48 935 | 51 095 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 103 | 103 | 105 | 110 |
| Iekšzemes pārdošanas apjoms (caurules) | 7 920 | 9 241 | 8 799 | 9 377 | 9 940 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 117 | 111 | 118 | 126 |
| | | | | | |
| Tirgus daļa (plakanie velmējumi) | 86 % | 84 % | 81 % | 79 % | 79 % |
| Tirgus daļa (garie ražojumi) | 91 % | 89 % | 88 % | 88 % | 88 % |
| Tirgus daļa (caurules) | 80 % | 79 % | 80 % | 80 % | 75 % |
| Avots: Eurostat un ražošanas nozares dati. |

(74)

Katrai no trim ražojumu saimēm patēriņš, pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū un tirgus daļas attīstījās šādi:

8. tabula

8. tabula

Patēriņš, iekšzemes pārdošanas apjoms un tirgus daļa katrai ražojumu saimei

Patēriņš, iekšzemes pārdošanas apjoms un tirgus daļa katrai ražojumu saimei

(tūkstošos tonnu)

2013

2014

2015

2016

2017

Patēriņš (plakanie velmējumi)

87 679

90 729

95 598

98 749

98 124

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

103

103

109

109

113

113

112

112

Patēriņš (garie ražojumi)

50 829

53 333

54 160

55 890

57 921

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

105

105

107

107

110

110

114

114

Patēriņš (caurules)

9 947

11 667

10 985

11 735

13 305

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

117

117

110

110

118

118

134

134

Iekšzemes pārdošanas apjoms (plakanie velmējumi)

75 212

76 365

77 020

78 274

77 601

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

102

102

102

102

104

104

103

103

Iekšzemes pārdošanas apjoms (garie ražojumi)

46 461

47 679

47 757

48 935

51 095

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

103

103

103

103

105

105

110

110

Iekšzemes pārdošanas apjoms (caurules)

7 920

9 241

8 799

9 377

9 940

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

117

117

111

111

118

118

126

126

Tirgus daļa (plakanie velmējumi)

86 %

84 %

81 %

79 %

79 %

Tirgus daļa (garie ražojumi)

91 %

89 %

88 %

88 %

88 %

Tirgus daļa (caurules)

80 %

79 %

80 %

80 %

75 %

Avots: Eurostat un ražošanas nozares dati.

Avots: Eurostat

| (75) | Plakano velmējumu patēriņš maksimumu sasniedza 2016. gadā un tad 2017. gadā nedaudz samazinājās, kopumā palielinoties par 12 %. Garo ražojumu un cauruļu patēriņš līdz 2017. gada beigām pastāvīgi palielinājās, attiecīgi kopumā pieaugot par 14 % un 34 %. |
| --- | --- |

(75)

Plakano velmējumu patēriņš maksimumu sasniedza 2016. gadā un tad 2017. gadā nedaudz samazinājās, kopumā palielinoties par 12 %. Garo ražojumu un cauruļu patēriņš līdz 2017. gada beigām pastāvīgi palielinājās, attiecīgi kopumā pieaugot par 14 % un 34 %.

| (76) | Laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam visu tērauda ražojumu pārdošanas apjoms palielinājās kopumā par 7 %. Tajā pašā laikposmā līdzīgs pieaugums, bet mazāk izteikts kā patēriņa pieaugums, tika novērots visās trijās ražojumu saimēs: Savienības ražošanas nozares plakano velmējumu ražotāju pārdošanas apjoms palielinājās par 3 %, garo ražojumu pārdošanas apjoms – par 10 % un cauruļu pārdošanas apjoms – par 26 %. |
| --- | --- |

(76)

Laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam visu tērauda ražojumu pārdošanas apjoms palielinājās kopumā par 7 %. Tajā pašā laikposmā līdzīgs pieaugums, bet mazāk izteikts kā patēriņa pieaugums, tika novērots visās trijās ražojumu saimēs: Savienības ražošanas nozares plakano velmējumu ražotāju pārdošanas apjoms palielinājās par 3 %, garo ražojumu pārdošanas apjoms – par 10 % un cauruļu pārdošanas apjoms – par 26 %.

| (77) | Savienības ražošanas nozares tirgus tendence kopumā (mīnus 5 procentpunkti) apstiprinājās, analizējot atsevišķi plakanos velmējumus (mīnus 7 procentpunkti), garos ražojumus (mīnus 3 procentpunkti) un caurules (mīnus 5 procentpunkti). |
| --- | --- |

(77)

Savienības ražošanas nozares tirgus tendence kopumā (mīnus 5 procentpunkti) apstiprinājās, analizējot atsevišķi plakanos velmējumus (mīnus 7 procentpunkti), garos ražojumus (mīnus 3 procentpunkti) un caurules (mīnus 5 procentpunkti).

5.2.2.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojuma līmenis un krājumi

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojuma līmenis un krājumi

| (78) | Katrai no trim ražojumu saimēm ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojuma līmenis un krājumi attīstījās šādi:

  9. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums un krājumi pa ražojumu saimēm











  (tūkstošos tonnu) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (plakanie velmējumi) | 172 873 | 177 224 | 176 567 | 177 247 | 180 986 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 103 | 102 | 103 | 105 |
| Ražošanas apjoms (garie ražojumi) | 59 082 | 59 535 | 60 079 | 59 706 | 60 572 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 101 | 102 | 101 | 103 |
| Ražošanas apjoms (caurules) | 11 991 | 13 096 | 12 116 | 12 251 | 13 366 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 109 | 101 | 102 | 111 |
| | | | | | |
| Ražošanas jauda (plakanie velmējumi) | 234 615 | 233 689 | 230 216 | 230 921 | 232 220 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 100 | 98 | 98 | 99 |
| Ražošanas jauda (garie ražojumi) | 80 833 | 78 244 | 79 455 | 79 736 | 81 806 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 97 | 98 | 99 | 101 |
| Ražošanas jauda (caurules) | 24 053 | 25 482 | 27 721 | 27 255 | 24 224 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 106 | 115 | 113 | 101 |
| | | | | | |
| Jaudas izmantojums (plakanie velmējumi) | 74 % | 76 % | 77 % | 77 % | 78 % |
| Jaudas izmantojums (garie ražojumi) | 73 % | 76 % | 76 % | 75 % | 74 % |
| Jaudas izmantojums (caurules) | 50 % | 51 % | 44 % | 45 % | 55 % |
| Krājumi (plakanie velmējumi) | 7 573 | 8 171 | 8 386 | 8 098 | 8 623 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 108 | 111 | 107 | 114 |
| Krājumi (garie ražojumi) | 3 449 | 3 430 | 3 722 | 3 740 | 3 877 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 99 | 108 | 108 | 112 |
| Krājumi (caurules) | 861 | 1 132 | 1 050 | 1 137 | 1 639 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 132 | 122 | 132 | 190 |
| Avots: ražošanas nozares dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(78)

Katrai no trim ražojumu saimēm ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojuma līmenis un krājumi attīstījās šādi:

9. tabula

9. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums un krājumi pa ražojumu saimēm

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums un krājumi pa ražojumu saimēm

(tūkstošos tonnu)

2013

2014

2015

2016

2017

Ražošanas apjoms (plakanie velmējumi)

172 873

177 224

176 567

177 247

180 986

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

103

103

102

102

103

103

105

105

Ražošanas apjoms (garie ražojumi)

59 082

59 535

60 079

59 706

60 572

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

101

101

102

102

101

101

103

103

Ražošanas apjoms (caurules)

11 991

13 096

12 116

12 251

13 366

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

109

109

101

101

102

102

111

111

Ražošanas jauda (plakanie velmējumi)

234 615

233 689

230 216

230 921

232 220

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

100

100

98

98

98

98

99

99

Ražošanas jauda (garie ražojumi)

80 833

78 244

79 455

79 736

81 806

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

97

97

98

98

99

99

101

101

Ražošanas jauda (caurules)

24 053

25 482

27 721

27 255

24 224

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

106

106

115

115

113

113

101

101

Jaudas izmantojums (plakanie velmējumi)

74 %

76 %

77 %

77 %

78 %

Jaudas izmantojums (garie ražojumi)

73 %

76 %

76 %

75 %

74 %

Jaudas izmantojums (caurules)

50 %

51 %

44 %

45 %

55 %

Krājumi (plakanie velmējumi)

7 573

8 171

8 386

8 098

8 623

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

108

108

111

111

107

107

114

114

Krājumi (garie ražojumi)

3 449

3 430

3 722

3 740

3 877

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

99

99

108

108

108

108

112

112

Krājumi (caurules)

861

1 132

1 050

1 137

1 639

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

132

132

122

122

132

132

190

190

Avots: ražošanas nozares dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (79) | Trim ražojumu saimēm ražošanas apjoma attīstība atšķīrās. Ražošanas apjoms visā attiecīgajā periodā palielinājās par 5 % plakaniem velmējumiem un par 3 % gariem ražojumiem, bet samazinājās par 11 % caurulēm. Jebkurā gadījumā ražošanas apjoma izmaiņas var uzskatīt par diezgan stabilām. |
| --- | --- |

(79)

Trim ražojumu saimēm ražošanas apjoma attīstība atšķīrās. Ražošanas apjoms visā attiecīgajā periodā palielinājās par 5 % plakaniem velmējumiem un par 3 % gariem ražojumiem, bet samazinājās par 11 % caurulēm. Jebkurā gadījumā ražošanas apjoma izmaiņas var uzskatīt par diezgan stabilām.

| (80) | Kopējā ražošanas jauda saglabājās stabila. Šī tendence konsekventi apstiprinājās, attiecīgajā periodā analizējot katru ražojumu saimi: plakanus velmējumus (samazinājums par 1 %), garus ražojumus (pieaugums par 1 %) un caurules (pieaugums par 1 %). Jaudas izmantojums kopumā pieauga katrā ražojumu saimē (plakaniem velmējumiem par 4 procentpunktiem, gariem ražojumiem par 1 procentpunktu un caurulēm par 5 procentpunktiem). |
| --- | --- |

(80)

Kopējā ražošanas jauda saglabājās stabila. Šī tendence konsekventi apstiprinājās, attiecīgajā periodā analizējot katru ražojumu saimi: plakanus velmējumus (samazinājums par 1 %), garus ražojumus (pieaugums par 1 %) un caurules (pieaugums par 1 %). Jaudas izmantojums kopumā pieauga katrā ražojumu saimē (plakaniem velmējumiem par 4 procentpunktiem, gariem ražojumiem par 1 procentpunktu un caurulēm par 5 procentpunktiem).

| (81) | Laikposmā no 2013. gada līdz 2017. gadam plakanu velmējumu un garu ražojumu krājumi palielinājās līdzīgā apjomā, kamēr cauruļu krājumi gandrīz divkāršojās. Tādējādi pārbaudītie un atjauninātie skaitļi apstiprina pagaidu regulā konstatēto tendenci. |
| --- | --- |

(81)

Laikposmā no 2013. gada līdz 2017. gadam plakanu velmējumu un garu ražojumu krājumi palielinājās līdzīgā apjomā, kamēr cauruļu krājumi gandrīz divkāršojās. Tādējādi pārbaudītie un atjauninātie skaitļi apstiprina pagaidu regulā konstatēto tendenci.

5.2.3.   Vienības pārdošanas cenas, rentabilitāte un naudas plūsma

Vienības pārdošanas cenas, rentabilitāte un naudas plūsma

| (82) | Katrai no trim ražojumu saimēm vienības pārdošanas cenas, rentabilitāte un naudas plūsma attīstījās šādi:

  10. tabula


  Vienības pārdošanas cena, rentabilitāte un naudas plūsma pa ražojumu saimēm











  (EUR/t) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības pārdošanas cena (EUR/t, plakanie velmējumi) | 711,3 | 689,3 | 659,8 | 612,8 | 744,3 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 97 | 93 | 86 | 105 |
| Vienības pārdošanas cena (EUR/t, garie ražojumi) | 607,0 | 591,3 | 546,4 | 509,1 | 584,4 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 97 | 90 | 84 | 96 |
| Vienības pārdošanas cena (EUR/t, caurules) | 1 093,9 | 1 063,5 | 1 013,9 | 913,2 | 949,3 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 97 | 93 | 83 | 87 |
| Rentabilitāte (% no apgrozījuma, plakanie velmējumi) | – 1,9 % | 0,2 % | 0,5 % | 2,5 % | 7,7 % |
| Rentabilitāte (% no apgrozījuma, garie ražojumi) | 0,7 % | 2,1 % | 1,7 % | 2,1 % | 3,1 % |
| Rentabilitāte (% no apgrozījuma, caurules) | 1,3 % | 0,4 % | – 3,4 % | – 1,2 % | – 1,7 % |
| Naudas plūsma (miljonos EUR, plakanie velmējumi) | 2 309 | 3 997 | 5 209 | 4 235 | 5 177 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 173 | 226 | 183 | 224 |
| Naudas plūsma (miljonos EUR, garie ražojumi) | 820 | 1 156 | 1 534 | 1 473 | 1 159 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 141 | 187 | 180 | 141 |
| Naudas plūsma (miljonos EUR, caurules) | 592 | – 178 | – 283 | – 200 | – 135 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | – 30 | – 48 | – 34 | – 23 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(82)

Katrai no trim ražojumu saimēm vienības pārdošanas cenas, rentabilitāte un naudas plūsma attīstījās šādi:

10. tabula

10. tabula

Vienības pārdošanas cena, rentabilitāte un naudas plūsma pa ražojumu saimēm

Vienības pārdošanas cena, rentabilitāte un naudas plūsma pa ražojumu saimēm

(EUR/t)

2013

2014

2015

2016

2017

Vienības pārdošanas cena (EUR/t, plakanie velmējumi)

711,3

689,3

659,8

612,8

744,3

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

97

97

93

93

86

86

105

105

Vienības pārdošanas cena (EUR/t, garie ražojumi)

607,0

591,3

546,4

509,1

584,4

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

97

97

90

90

84

84

96

96

Vienības pārdošanas cena (EUR/t, caurules)

1 093,9

1 063,5

1 013,9

913,2

949,3

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

97

97

93

93

83

83

87

87

Rentabilitāte (% no apgrozījuma, plakanie velmējumi)

– 1,9 %

0,2 %

0,5 %

2,5 %

7,7 %

Rentabilitāte (% no apgrozījuma, garie ražojumi)

0,7 %

2,1 %

1,7 %

2,1 %

3,1 %

Rentabilitāte (% no apgrozījuma, caurules)

1,3 %

0,4 %

– 3,4 %

– 1,2 %

– 1,7 %

Naudas plūsma (miljonos EUR, plakanie velmējumi)

2 309

3 997

5 209

4 235

5 177

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

173

173

226

226

183

183

224

224

Naudas plūsma (miljonos EUR, garie ražojumi)

820

1 156

1 534

1 473

1 159

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

141

141

187

187

180

180

141

141

Naudas plūsma (miljonos EUR, caurules)

592

– 178

– 283

– 200

– 135

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

– 30

– 30

– 48

– 48

– 34

– 34

– 23

– 23

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (83) | Plakano velmējumu pārdošanas cenas līdz 2016. gadam samazinājās par 14 % un pēc tam 2017. gadā palielinājās, sasniedzot līmeni, kas bija augstāks par 2013. gadā vērojamo (+5 %). Arī garo ražojumu un cauruļu vienības pārdošanas cena līdz 2016. gadam ievērojami samazinājās (attiecīgi par 16 % un 17 %) un pēc tam 2017. gadā atkal nedaudz palielinājās. Kopumā šo ražojumu cenas samazinājās attiecīgi par 4 % un 13 %. |
| --- | --- |

(83)

Plakano velmējumu pārdošanas cenas līdz 2016. gadam samazinājās par 14 % un pēc tam 2017. gadā palielinājās, sasniedzot līmeni, kas bija augstāks par 2013. gadā vērojamo (+5 %). Arī garo ražojumu un cauruļu vienības pārdošanas cena līdz 2016. gadam ievērojami samazinājās (attiecīgi par 16 % un 17 %) un pēc tam 2017. gadā atkal nedaudz palielinājās. Kopumā šo ražojumu cenas samazinājās attiecīgi par 4 % un 13 %.

| (84) | Attiecībā uz rentabilitāti i) Savienības ražošanas nozare spēja 2016. gadā sasniegt nelielu peļņas līmeni saistībā ar plakaniem velmējumiem (pēc zaudējumiem un nulles peļņas iepriekšējos gados) un 2017. gadā palielināja savu rentabilitāti līdz 7,7 %; ii) garo ražojumu ražošanas rentabilitāte 2014. gadā sasniedza 2,1 % un saglabājās aptuveni tādā pašā līmenī līdz 2017. gadam, kad tā pieauga līdz 3,1 %; iii) cauruļu ražošanas rentabilitāte no 2013. gada (1,3 %) ievērojami samazinājās līdz – 3,4 % 2015. gadā un saglabājās negatīva 2016. un 2017. gadā (attiecīgi – 1,2 % un – 1,7 %). |
| --- | --- |

(84)

Attiecībā uz rentabilitāti i) Savienības ražošanas nozare spēja 2016. gadā sasniegt nelielu peļņas līmeni saistībā ar plakaniem velmējumiem (pēc zaudējumiem un nulles peļņas iepriekšējos gados) un 2017. gadā palielināja savu rentabilitāti līdz 7,7 %; ii) garo ražojumu ražošanas rentabilitāte 2014. gadā sasniedza 2,1 % un saglabājās aptuveni tādā pašā līmenī līdz 2017. gadam, kad tā pieauga līdz 3,1 %; iii) cauruļu ražošanas rentabilitāte no 2013. gada (1,3 %) ievērojami samazinājās līdz – 3,4 % 2015. gadā un saglabājās negatīva 2016. un 2017. gadā (attiecīgi – 1,2 % un – 1,7 %).

| (85) | Naudas plūsma saistībā ar plakaniem velmējumiem un gariem ražojumiem uzlabojās (tā palielinājās par 124 % attiecībā uz plakaniem velmējumiem un daudz mazākā mērā attiecībā uz gariem ražojumiem, t. i., tikai par 41 %), savukārt attiecībā uz caurulēm naudas plūsma 2014. gadā ievērojami samazinājās (par 130 %) un līdz 2017. gada beigām saglabājās negatīva. |
| --- | --- |

(85)

Naudas plūsma saistībā ar plakaniem velmējumiem un gariem ražojumiem uzlabojās (tā palielinājās par 124 % attiecībā uz plakaniem velmējumiem un daudz mazākā mērā attiecībā uz gariem ražojumiem, t. i., tikai par 41 %), savukārt attiecībā uz caurulēm naudas plūsma 2014. gadā ievērojami samazinājās (par 130 %) un līdz 2017. gada beigām saglabājās negatīva.

5.2.4.   Nodarbinātība

Nodarbinātība

| (86) | Nodarbinātības jomā īpaši smagi tika skarti plakano velmējumu ražotāji, jo tie šajā periodā zaudēja gandrīz 8 600 darbvietu. Procentuālā izteiksmē vissmagākais stāvoklis bija cauruļu ražošanas nozarē, kur darbvietu skaita samazinājums attiecīgajā periodā bija 12 %.

  11. tabula


  Nodarbinātība pa ražojumu saimēm











  (PSE) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība (plakanie velmējumi) | 134 720 | 129 256 | 127 743 | 126 300 | 126 124 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 96 | 95 | 94 | 94 |
| Nodarbinātība (garie ražojumi) | 49 545 | 49 662 | 51 288 | 53 946 | 53 943 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 100 | 104 | 109 | 109 |
| Nodarbinātība (caurules) | 41 342 | 41 511 | 38 978 | 37 214 | 36 333 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 100 | 94 | 90 | 88 |
| Avots: ražošanas nozares dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(86)

Nodarbinātības jomā īpaši smagi tika skarti plakano velmējumu ražotāji, jo tie šajā periodā zaudēja gandrīz 8 600 darbvietu. Procentuālā izteiksmē vissmagākais stāvoklis bija cauruļu ražošanas nozarē, kur darbvietu skaita samazinājums attiecīgajā periodā bija 12 %.

11. tabula

11. tabula

Nodarbinātība pa ražojumu saimēm

Nodarbinātība pa ražojumu saimēm

(PSE)

2013

2014

2015

2016

2017

Nodarbinātība (plakanie velmējumi)

134 720

129 256

127 743

126 300

126 124

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

96

96

95

95

94

94

94

94

Nodarbinātība (garie ražojumi)

49 545

49 662

51 288

53 946

53 943

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

100

100

104

104

109

109

109

109

Nodarbinātība (caurules)

41 342

41 511

38 978

37 214

36 333

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

100

100

94

94

90

90

88

88

Avots: ražošanas nozares dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

5.3.   Secinājumi par Savienības ražošanas nozares stāvokli un jaunākās norises

Secinājumi par Savienības ražošanas nozares stāvokli un jaunākās norises

| (87) | Minētā analīze liecināja, ka Savienības ražošanas nozare – gan globāli, gan saistībā ar katru no trim ražojumu saimēm – līdz 2016. gadam bija nonākusi grūtā ekonomiskā stāvoklī un 2017. gadā atguvās tikai daļēji. Tādējādi nozare joprojām ir nestabilā un neaizsargātā stāvoklī. |
| --- | --- |

(87)

Minētā analīze liecināja, ka Savienības ražošanas nozare – gan globāli, gan saistībā ar katru no trim ražojumu saimēm – līdz 2016. gadam bija nonākusi grūtā ekonomiskā stāvoklī un 2017. gadā atguvās tikai daļēji. Tādējādi nozare joprojām ir nestabilā un neaizsargātā stāvoklī.

| (88) | Komisija 2018. gada septembrī lūdza Savienības ražošanas nozares apvienībām sniegt ekonomikas datus par 2018. gada pirmo pusgadu, lai pārbaudītu, kā stāvoklis attīstījās pēc izmeklēšanas perioda (2013.–2017. gads) |
| --- | --- |

(88)

Komisija 2018. gada septembrī lūdza Savienības ražošanas nozares apvienībām sniegt ekonomikas datus par 2018. gada pirmo pusgadu, lai pārbaudītu, kā stāvoklis attīstījās pēc izmeklēšanas perioda (2013.–2017. gads)

| (89) | Komisijas iegūto informāciju nebija iespējams pārbaudīt. Turklāt, tā kā Komisijai nebija datu par 2017. gada pirmo pusgadu (informācija tika sniegta par visu 2017. gadu), Komisija nevarēja izdarīt ticamus secinājumus, pamatojoties uz nozares stāvokli 2018. gada pirmajā pusgadā. Tomēr, pamatojoties uz šiem 2018. gada datiem, bija iespējams apstiprināt 2017. gada tendenci, proti, nozares daļēju atveseļošanos. Tomēr jāatzīmē – kā norādīts 12. tabulā, ikmēneša importa apjoms Savienībā galvenokārt sāka palielināties no 2018. gada jūnija. Turklāt tērauda cenas Savienībā sāka samazināties no 2018. gada trešā ceturkšņa. Tādēļ nav iespējams novērot šā importa un cenu attīstības ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli 2018. gada pirmajā pusgadā. Tādējādi jaunākie dati apstiprināja Savienības ražošanas nozares sarežģīto stāvokli un draudus, ko rada nesenais importa apjoma pieaugums. |
| --- | --- |

(89)

Komisijas iegūto informāciju nebija iespējams pārbaudīt. Turklāt, tā kā Komisijai nebija datu par 2017. gada pirmo pusgadu (informācija tika sniegta par visu 2017. gadu), Komisija nevarēja izdarīt ticamus secinājumus, pamatojoties uz nozares stāvokli 2018. gada pirmajā pusgadā. Tomēr, pamatojoties uz šiem 2018. gada datiem, bija iespējams apstiprināt 2017. gada tendenci, proti, nozares daļēju atveseļošanos. Tomēr jāatzīmē – kā norādīts 12. tabulā, ikmēneša importa apjoms Savienībā galvenokārt sāka palielināties no 2018. gada jūnija. Turklāt tērauda cenas Savienībā sāka samazināties no 2018. gada trešā ceturkšņa. Tādēļ nav iespējams novērot šā importa un cenu attīstības ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli 2018. gada pirmajā pusgadā. Tādējādi jaunākie dati apstiprināja Savienības ražošanas nozares sarežģīto stāvokli un draudus, ko rada nesenais importa apjoma pieaugums.

5.4.   Nopietna kaitējuma draudi

Nopietna kaitējuma draudi

| (90) | Pagaidu regulā Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam ievērojami pasliktinājās un 2017. gadā daļēji uzlabojās. Tomēr Komisija uzskatīja, ka, neraugoties uz pagaidu uzlabojumiem, Savienības ražošanas nozare joprojām atrodas nestabilā stāvoklī un to apdraud nopietns kaitējums, ja turpinātos importa apjoma pieauguma tendence kopā ar cenu kritumu un rentabilitātes samazināšanos zem ilgtspējīga līmeņa. |
| --- | --- |

(90)

Pagaidu regulā Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam ievērojami pasliktinājās un 2017. gadā daļēji uzlabojās. Tomēr Komisija uzskatīja, ka, neraugoties uz pagaidu uzlabojumiem, Savienības ražošanas nozare joprojām atrodas nestabilā stāvoklī un to apdraud nopietns kaitējums, ja turpinātos importa apjoma pieauguma tendence kopā ar cenu kritumu un rentabilitātes samazināšanos zem ilgtspējīga līmeņa.

| (91) | Šo pagaidu konstatējumu var apstiprināt arī galīgajā posmā, ņemot vērā iepriekš minēto atjaunināto analīzi par kaitējuma rādītāju attīstību gan globāli, gan visu trīs ražojumu saimju (plakanie velmējumi, garie ražojumi un caurules) līmenī. |
| --- | --- |

(91)

Šo pagaidu konstatējumu var apstiprināt arī galīgajā posmā, ņemot vērā iepriekš minēto atjaunināto analīzi par kaitējuma rādītāju attīstību gan globāli, gan visu trīs ražojumu saimju (plakanie velmējumi, garie ražojumi un caurules) līmenī.

| (92) | Atjauninātie kaitējuma rādītāji ietver datus par trim ražojumu kategorijām, kuras iepriekš pagaidu posmā tika izslēgtas no tvēruma. Tika analizēti visjaunākie dati, ja tie bija pieejami, un šī visaptverošā analīze apstiprināja galvenos secinājumus, kas tika izdarīti pagaidu posmā. |
| --- | --- |

(92)

Atjauninātie kaitējuma rādītāji ietver datus par trim ražojumu kategorijām, kuras iepriekš pagaidu posmā tika izslēgtas no tvēruma. Tika analizēti visjaunākie dati, ja tie bija pieejami, un šī visaptverošā analīze apstiprināja galvenos secinājumus, kas tika izdarīti pagaidu posmā.

| (93) | Pagaidu posmā būtisks kaitējuma draudu noteikšanas elements bija tas, ka ievērojamais importa apjoma pieaugums, kas tika novērots kopš 2013. gada, bez koriģējošiem pasākumiem neapstātos, bet turpinātu palielināties un sasniegtu nopietnu, kaitējumu radošu līmeni. Šī paredzētā tendence jau īstenojas, kā liecina visjaunākais datu kopums (sk. 5.6. iedaļu turpmāk). |
| --- | --- |

(93)

Pagaidu posmā būtisks kaitējuma draudu noteikšanas elements bija tas, ka ievērojamais importa apjoma pieaugums, kas tika novērots kopš 2013. gada, bez koriģējošiem pasākumiem neapstātos, bet turpinātu palielināties un sasniegtu nopietnu, kaitējumu radošu līmeni. Šī paredzētā tendence jau īstenojas, kā liecina visjaunākais datu kopums (sk. 5.6. iedaļu turpmāk).

5.5.   Piezīmes, kas saņemtas pēc pagaidu pasākumiem

Piezīmes, kas saņemtas pēc pagaidu pasākumiem

| (94) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nav neaizsargāta vai nestabila, jo lielākā daļa rādītāju attiecīgajā periodā uzlabojās, piemēram, 2017. gadā tā faktiski sasniedza 6,2 % rentabilitāti (kā minēts pagaidu regulā) un pārdošanas cenas laikposmā no 2016. līdz 2017. gadam palielinājās gandrīz par 20 %. Tika arī minēts, ka Eurofer pati ir paziņojusi, ka Savienības ražošanas nozares perspektīvas ir pozitīvas. Līdzīgā kārtā šīs personas arī apgalvoja, ka standarts nopietna kaitējuma noteikšanai ir ļoti augsts un daudz augstāks par antidempinga nolīgumā un SKP nolīgumā noteikto standartu būtiskam kaitējumam, jo nopietnam kaitējumam ir jābūt skaidri nenovēršamam un praktiski tūlītējam. |
| --- | --- |

(94)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nav neaizsargāta vai nestabila, jo lielākā daļa rādītāju attiecīgajā periodā uzlabojās, piemēram, 2017. gadā tā faktiski sasniedza 6,2 % rentabilitāti (kā minēts pagaidu regulā) un pārdošanas cenas laikposmā no 2016. līdz 2017. gadam palielinājās gandrīz par 20 %. Tika arī minēts, ka Eurofer pati ir paziņojusi, ka Savienības ražošanas nozares perspektīvas ir pozitīvas. Līdzīgā kārtā šīs personas arī apgalvoja, ka standarts nopietna kaitējuma noteikšanai ir ļoti augsts un daudz augstāks par antidempinga nolīgumā un SKP nolīgumā noteikto standartu būtiskam kaitējumam, jo nopietnam kaitējumam ir jābūt skaidri nenovēršamam un praktiski tūlītējam.

Eurofer

| (95) | Pagaidu regulā Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare ir nestabila un atgūstas no perioda, kurā tās stāvoklis bija ievērojami pasliktinājies. Šī atlabšana inter alia tika saistīta ar to dažādo tirdzniecības aizsardzības pasākumu efektivitāti, kuri tika pieņemti jo īpaši no 2016. gada. Tā kā Komisija nevarēja konstatēt nopietna kaitējuma esību, tā novērtēja šāda kaitējuma draudus. Šajā sakarā Komisija apstiprināja, ka pašreizējā pagaidu atveseļošanās var strauji mainīties, ja importa apjoms pieaugtu vēl vairāk. Kā konstatēts iepriekš, šāds importa apjoma turpmāks pieaugums, visticamāk, notiks ASV pasākumu atbilstīgi 232. iedaļai rezultātā. Tādēļ Komisija secināja – tas, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis 2017. gadā liecināja par uzlabojumu salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, nekavē konstatēt nopietna kaitējuma draudu esību. Šie konstatējumi tika apstiprināti iepriekš minētajā analīzē, tāpēc apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(95)

Pagaidu regulā Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare ir nestabila un atgūstas no perioda, kurā tās stāvoklis bija ievērojami pasliktinājies. Šī atlabšana inter alia tika saistīta ar to dažādo tirdzniecības aizsardzības pasākumu efektivitāti, kuri tika pieņemti jo īpaši no 2016. gada. Tā kā Komisija nevarēja konstatēt nopietna kaitējuma esību, tā novērtēja šāda kaitējuma draudus. Šajā sakarā Komisija apstiprināja, ka pašreizējā pagaidu atveseļošanās var strauji mainīties, ja importa apjoms pieaugtu vēl vairāk. Kā konstatēts iepriekš, šāds importa apjoma turpmāks pieaugums, visticamāk, notiks ASV pasākumu atbilstīgi 232. iedaļai rezultātā. Tādēļ Komisija secināja – tas, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis 2017. gadā liecināja par uzlabojumu salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, nekavē konstatēt nopietna kaitējuma draudu esību. Šie konstatējumi tika apstiprināti iepriekš minētajā analīzē, tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.

inter alia

| (96) | Par Savienības ražošanas nozares rentabilitātes līmeni vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka vairākās tirdzniecības aizsardzības lietās tērauda nozarē Komisija par piemērotu tika uzskatījusi peļņu no 3 % līdz 7 % apmērā. Tāpēc vispārējai rentabilitātei 6,2 % apmērā, kā provizoriski noteikts, vajadzētu būt pietiekamai, lai Savienības ražošanas nozare arī turpmāk būtu dzīvotspējīga un ļoti konkurētspējīga. |
| --- | --- |

(96)

Par Savienības ražošanas nozares rentabilitātes līmeni vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka vairākās tirdzniecības aizsardzības lietās tērauda nozarē Komisija par piemērotu tika uzskatījusi peļņu no 3 % līdz 7 % apmērā. Tāpēc vispārējai rentabilitātei 6,2 % apmērā, kā provizoriski noteikts, vajadzētu būt pietiekamai, lai Savienības ražošanas nozare arī turpmāk būtu dzīvotspējīga un ļoti konkurētspējīga.

| (97) | Kā paskaidrots 90.–93. apsvērumā, neraugoties uz to, ka 2017. gadā rentabilitātes līmenis bija ievērojami uzlabojies salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem (kur Savienības ražošanas nozare darbojās vai nu ar zaudējumiem, vai ar nulles peļņu), šī situācija var strauji mainīties, ja importa apjoms turpinātu palielināties (vai strauji palielināties, piemēram, ASV pasākumu atbilstīgi 232. iedaļai rezultātā). Ja pastāv nopietna kaitējuma draudi, analīzē ir noteikti jāietver uz nākotni vērsti elementi. Tādēļ konstatētais tirdzniecības novirzīšanas risks būtu būtisks elements, kas negatīvi ietekmētu pašreizējo Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, ja netiktu pieņemti pasākumi. Līdz ar to ražošanas nozares sasniegto rentabilitātes līmeni 2017. gadā nevar skatīt izolēti, un tas neatceļ konstatējumu par nopietna kaitējuma draudiem. Līdz ar to šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(97)

Kā paskaidrots 90.–93. apsvērumā, neraugoties uz to, ka 2017. gadā rentabilitātes līmenis bija ievērojami uzlabojies salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem (kur Savienības ražošanas nozare darbojās vai nu ar zaudējumiem, vai ar nulles peļņu), šī situācija var strauji mainīties, ja importa apjoms turpinātu palielināties (vai strauji palielināties, piemēram, ASV pasākumu atbilstīgi 232. iedaļai rezultātā). Ja pastāv nopietna kaitējuma draudi, analīzē ir noteikti jāietver uz nākotni vērsti elementi. Tādēļ konstatētais tirdzniecības novirzīšanas risks būtu būtisks elements, kas negatīvi ietekmētu pašreizējo Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, ja netiktu pieņemti pasākumi. Līdz ar to ražošanas nozares sasniegto rentabilitātes līmeni 2017. gadā nevar skatīt izolēti, un tas neatceļ konstatējumu par nopietna kaitējuma draudiem. Līdz ar to šis apgalvojums tiek noraidīts.

5.6.   Datu pēc 2017. gada analīze

Datu pēc 2017. gada analīze

| (98) | Analizējot nopietna kaitējuma draudus, ir jāskatās uz nākotni, ņemot vērā to, ka analizētajā laika posmā stāvoklis netiek uzskatīts par tādu, kurā pastāv nopietns kaitējums. Jo īpaši Regulas (ES) (ES) 2015/478 9. panta 2. punktā un Regulas (ES) 2015/755 6. panta 3. punktā kaitējuma draudu gadījumā tiek prasīts pārbaudīt eksporta uz Savienību pieauguma tempu un iespējamību, ka pieejamā jauda tiks izmantota eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(98)

Analizējot nopietna kaitējuma draudus, ir jāskatās uz nākotni, ņemot vērā to, ka analizētajā laika posmā stāvoklis netiek uzskatīts par tādu, kurā pastāv nopietns kaitējums. Jo īpaši Regulas (ES) (ES) 2015/478 9. panta 2. punktā un Regulas (ES) 2015/755 6. panta 3. punktā kaitējuma draudu gadījumā tiek prasīts pārbaudīt eksporta uz Savienību pieauguma tempu un iespējamību, ka pieejamā jauda tiks izmantota eksportam uz Savienību.

| (99) | Lai gan eksporta pieauguma temps tika izvērtēts jau iepriekš, Komisija veica precīzāku analīzi par iespēju, ka eksports vēl palielināsies, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem, proti, par laikposmu no 2018. gada janvāra līdz septembrim. Šis atjauninātais datu kopums ļāva Komisijai apstiprināt pagaidu posmā izdarītos secinājumus, jo īpaši attiecībā uz importa tendencēm un tirdzniecības novirzīšanas risku. |
| --- | --- |

(99)

Lai gan eksporta pieauguma temps tika izvērtēts jau iepriekš, Komisija veica precīzāku analīzi par iespēju, ka eksports vēl palielināsies, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem, proti, par laikposmu no 2018. gada janvāra līdz septembrim. Šis atjauninātais datu kopums ļāva Komisijai apstiprināt pagaidu posmā izdarītos secinājumus, jo īpaši attiecībā uz importa tendencēm un tirdzniecības novirzīšanas risku.

| (100) | Kā redzams statistikā turpmākajās tabulās, importa augšupejošā tendence turpinājās, un pirmās tirdzniecības novirzīšanas pazīmes jau tika novērotas pirmajos mēnešos pēc ASV pasākumu atbilstīgi 232. iedaļai stāšanās spēkā, importam ASV pakāpeniski samazinoties un importam Savienībā pieaugot (23). Komisija uzskata, ka turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ šī pieaugošā tendence kļūs vēl izteiktāka nākotnē, ja netiks pieņemti galīgie pasākumi. |
| --- | --- |

(100)

Kā redzams statistikā turpmākajās tabulās, importa augšupejošā tendence turpinājās, un pirmās tirdzniecības novirzīšanas pazīmes jau tika novērotas pirmajos mēnešos pēc ASV pasākumu atbilstīgi 232. iedaļai stāšanās spēkā, importam ASV pakāpeniski samazinoties un importam Savienībā pieaugot (23). Komisija uzskata, ka turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ šī pieaugošā tendence kļūs vēl izteiktāka nākotnē, ja netiks pieņemti galīgie pasākumi.

23

5.6.1.   Importa Savienībā attīstība

Importa Savienībā attīstība

| (101) | Periods importa attīstības analizēšanai tika pagarināts, pievienojot 2018. gada pirmo pusgadu. Šī atjauninātā analīze liecina, ka kopumā novērtējamā ražojuma importa apjoms ik gadu aizvien vairāk palielinājās. Importa apjoma pieaugums laikposmā no 2017. gada jūlija līdz 2018. gada jūnijam salīdzinājumā ar laikposmu no 2017. gada janvāra līdz decembrim ir skaidrojams ar salīdzinoši augsto importa līmeni 2018. gada pirmajā pusgadā, kad kopējais novērtējamo ražojumu importa apjoms bija 17,4 miljoni metrisko tonnu salīdzinājumā ar 15,4 miljoniem metrisko tonnu 2017. gada pirmajā pusgadā un 14,5 miljoniem metrisko tonnu 2017. gada otrajā pusgadā. Tāpēc šie jaunākie dati apstiprina Komisijas pagaidu posmā veikto novērtējumu, ka pēc 2017. gada importa apjoms, iespējams, turpinās palielināties. |
| --- | --- |

(101)

Periods importa attīstības analizēšanai tika pagarināts, pievienojot 2018. gada pirmo pusgadu. Šī atjauninātā analīze liecina, ka kopumā novērtējamā ražojuma importa apjoms ik gadu aizvien vairāk palielinājās. Importa apjoma pieaugums laikposmā no 2017. gada jūlija līdz 2018. gada jūnijam salīdzinājumā ar laikposmu no 2017. gada janvāra līdz decembrim ir skaidrojams ar salīdzinoši augsto importa līmeni 2018. gada pirmajā pusgadā, kad kopējais novērtējamo ražojumu importa apjoms bija 17,4 miljoni metrisko tonnu salīdzinājumā ar 15,4 miljoniem metrisko tonnu 2017. gada pirmajā pusgadā un 14,5 miljoniem metrisko tonnu 2017. gada otrajā pusgadā. Tāpēc šie jaunākie dati apstiprina Komisijas pagaidu posmā veikto novērtējumu, ka pēc 2017. gada importa apjoms, iespējams, turpinās palielināties.

| (102) | ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai tika ieviesti 2018. gada 8. martā. Tādēļ ir svarīgi 2018. gadā novērtēt importa apjomu pa mēnešiem, salīdzinot to ar to pašu laikposmu iepriekšējā gadā (2017). Šis salīdzinājums liecina, ka 2018. gadā importa apjoms Savienībā ik mēnesi bija lielāks nekā importa apjoms 2017. gadā. Atšķirības bija būtiskākas 2018. gada jūnijā un jūlijā – dažus mēnešus pēc tam, kad tika ieviesti ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai. 2018. gada augustā un septembrī importa apjoma pieaugums joprojām bija ievērojams, bet mazāk izteikts nekā iepriekšējos divos mēnešos, iespējams, ņemot vērā pagaidu aizsardzības pasākumus, kas tika noteikti 2018. gada 18. jūlijā. |
| --- | --- |

(102)

ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai tika ieviesti 2018. gada 8. martā. Tādēļ ir svarīgi 2018. gadā novērtēt importa apjomu pa mēnešiem, salīdzinot to ar to pašu laikposmu iepriekšējā gadā (2017). Šis salīdzinājums liecina, ka 2018. gadā importa apjoms Savienībā ik mēnesi bija lielāks nekā importa apjoms 2017. gadā. Atšķirības bija būtiskākas 2018. gada jūnijā un jūlijā – dažus mēnešus pēc tam, kad tika ieviesti ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai. 2018. gada augustā un septembrī importa apjoma pieaugums joprojām bija ievērojams, bet mazāk izteikts nekā iepriekšējos divos mēnešos, iespējams, ņemot vērā pagaidu aizsardzības pasākumus, kas tika noteikti 2018. gada 18. jūlijā.

| (103) | Abas analīzes liecina par skaidru importa apjoma Savienībā pieauguma tendenci, tādējādi apstiprinot Komisijas pagaidu posmā veikto novērtējumu.

  12. tabula


  Ikmēneša imports Savienībā















  ES (tūkstošos tonnu) | Janvāris | Februāris | Marts | Aprīlis | Maijs | Jūnijs | Jūlijs | Augusts | Septembris |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports 2017. g. (kopā) | 2 737 | 2 464 | 2 914 | 2 648 | 2 984 | 2 512 | 2 315 | 2 308 | 2 339 |
| Imports 2018. g. (kopā) | 3 080 | 2 490 | 2 934 | 3 033 | 2 999 | 2 940 | 2 828 | 2 414 | 2 587 |
| Pieaugums 2018. gadā salīdzinājumā ar 2017. gadu | + 13 % | + 1 % | + 1 % | + 15 % | + 1 % | + 17 % | + 22 % | + 5 % | + 11 % |
| Avots: Eurostat. |

(103)

Abas analīzes liecina par skaidru importa apjoma Savienībā pieauguma tendenci, tādējādi apstiprinot Komisijas pagaidu posmā veikto novērtējumu.

12. tabula

12. tabula

Ikmēneša imports Savienībā

Ikmēneša imports Savienībā

ES (tūkstošos tonnu)

Janvāris

Februāris

Marts

Aprīlis

Maijs

Jūnijs

Jūlijs

Augusts

Septembris

Imports 2017. g. (kopā)

2 737

2 464

2 914

2 648

2 984

2 512

2 315

2 308

2 339

Imports 2018. g. (kopā)

3 080

2 490

2 934

3 033

2 999

2 940

2 828

2 414

2 587

Pieaugums 2018. gadā salīdzinājumā ar 2017. gadu

Pieaugums 2018. gadā salīdzinājumā ar 2017. gadu

- 13 %

- 13 %

- 1 %

- 1 %

- 1 %

- 1 %

- 15 %

- 15 %

- 1 %

- 1 %

- 17 %

- 17 %

- 22 %

- 22 %

- 5 %

- 5 %

- 11 %

- 11 %

Avots: Eurostat.

Avots: Eurostat

5.6.2.   Importa ASV attīstība

Importa ASV attīstība

| (104) | Uzklausīšanās, kas minētas 10. apsvērumā, vairākas ieinteresētās personas norādīja, ka kopš ASV pasākumu atbilstīgi 232. iedaļai ieviešanas importa cenas ASV ir strauji palielinājušās līdz līmenim, kas, neraugoties uz maksājumu 25 % apmērā, ļauj šiem uzņēmumiem gūt peļņu. Tādēļ, ņemot to vērā, nebūtu nekāda stimula novirzīt jebkādu pārdošanas apjomu uz ASV vai citiem tirgiem, piemēram, Savienību. Tika arī apgalvots, ka līdz ar to minētie pasākumi gandrīz neietekmēja importa līmeni ASV. |
| --- | --- |

(104)

Uzklausīšanās, kas minētas 10. apsvērumā, vairākas ieinteresētās personas norādīja, ka kopš ASV pasākumu atbilstīgi 232. iedaļai ieviešanas importa cenas ASV ir strauji palielinājušās līdz līmenim, kas, neraugoties uz maksājumu 25 % apmērā, ļauj šiem uzņēmumiem gūt peļņu. Tādēļ, ņemot to vērā, nebūtu nekāda stimula novirzīt jebkādu pārdošanas apjomu uz ASV vai citiem tirgiem, piemēram, Savienību. Tika arī apgalvots, ka līdz ar to minētie pasākumi gandrīz neietekmēja importa līmeni ASV.

| (105) | Komisija savāca statistikas datus par novērtējamo ražojumu importu ASV pa mēnešiem 2018. gadā.

  13. tabula


  Ikmēneša imports ASV 2018. gadā | Janvāris | Februāris | Marts | Aprīlis | Maijs | Jūnijs | Jūlijs | Augusts | Septembris |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms (kopā)
  (tūkstošos tonnu) | 2 087 | 1 800 | 2 218 | 2 585 | 2 192 | 1 666 | 1 969 | 1 848 | 1 689 |
| Indekss (2018. gada janvāris = 100) | 100 | 86 | 106 | 124 | 105 | 80 | 94 | 89 | 81 |
| Avots: ASV statistikas dati. |

(105)

Komisija savāca statistikas datus par novērtējamo ražojumu importu ASV pa mēnešiem 2018. gadā.

13. tabula

13. tabula

Ikmēneša imports ASV 2018. gadā

Ikmēneša imports ASV 2018. gadā

Janvāris

Februāris

Marts

Aprīlis

Maijs

Jūnijs

Jūlijs

Augusts

Septembris

Importa apjoms (kopā)

(tūkstošos tonnu)

2 087

1 800

2 218

2 585

2 192

1 666

1 969

1 848

1 689

Indekss (2018. gada janvāris = 100)

Indekss (2018. gada janvāris = 100)

100

100

86

86

106

106

124

124

105

105

80

80

94

94

89

89

81

81

Avots: ASV statistikas dati.

Avots:

| (106) | Dati liecina, ka 26 novērtējamo ražojumu importa apjoms ASV ir strauji samazinājies, jo īpaši pēc ASV pasākumu atbilstīgi 232. iedaļai ieviešanas. Importa līmenis 2018. gada septembrī bija par 35 % mazāks nekā importa līmenis 2018. gada aprīlī. Kopumā importa apjoma samazinājums no 2018. gada janvāra līdz septembrim bija 19 %. |
| --- | --- |

(106)

Dati liecina, ka 26 novērtējamo ražojumu importa apjoms ASV ir strauji samazinājies, jo īpaši pēc ASV pasākumu atbilstīgi 232. iedaļai ieviešanas. Importa līmenis 2018. gada septembrī bija par 35 % mazāks nekā importa līmenis 2018. gada aprīlī. Kopumā importa apjoma samazinājums no 2018. gada janvāra līdz septembrim bija 19 %.

| (107) | Jāatzīmē arī, ka 2018. gadā liels skaits ASV ražotāju, kuri ražo ražojumus, uz ko attiecas ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai, paziņoja par ievērojamiem ražošanas paplašināšanas plāniem (24). Lai gan īstermiņā varētu nebūt nekādu vai maz alternatīvu importētajiem ražojumiem, šķiet skaidrs, ka ASV ražošanas nozare uz importa rēķina gatavojas vidējā termiņā apgādāt ASV tirgu daudz lielākā apjomā. Līdz ar to ASV tirgus vairs nespēs absorbēt lielāku iekšzemes ražošanas apjomu un tādu pašu importa līmeni kā iepriekš. Tādējādi ražotājiem eksportētājiem būs jāmeklē alternatīvi tirgi, un Savienības tirgus, ņemot vērā tā lielumu, ir ideāls aizstājējtirgus. Importa Savienībā apjoma pieauguma tendence, ko daļēji ietekmē ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai, jau ir redzama, kā aprakstīts iepriekš 5.6.1. nodaļā. Tāpēc šī tendence būs vēl izteiktāka tuvākajā nākotnē, ja netiks veikti nekādi pasākumi. |
| --- | --- |

(107)

Jāatzīmē arī, ka 2018. gadā liels skaits ASV ražotāju, kuri ražo ražojumus, uz ko attiecas ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai, paziņoja par ievērojamiem ražošanas paplašināšanas plāniem (24). Lai gan īstermiņā varētu nebūt nekādu vai maz alternatīvu importētajiem ražojumiem, šķiet skaidrs, ka ASV ražošanas nozare uz importa rēķina gatavojas vidējā termiņā apgādāt ASV tirgu daudz lielākā apjomā. Līdz ar to ASV tirgus vairs nespēs absorbēt lielāku iekšzemes ražošanas apjomu un tādu pašu importa līmeni kā iepriekš. Tādējādi ražotājiem eksportētājiem būs jāmeklē alternatīvi tirgi, un Savienības tirgus, ņemot vērā tā lielumu, ir ideāls aizstājējtirgus. Importa Savienībā apjoma pieauguma tendence, ko daļēji ietekmē ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai, jau ir redzama, kā aprakstīts iepriekš 5.6.1. nodaļā. Tāpēc šī tendence būs vēl izteiktāka tuvākajā nākotnē, ja netiks veikti nekādi pasākumi.

24

| (108) | Komisija arī analizēja importa apjomu uz ASV 2018. gadā pa mēnešiem salīdzinājumā ar to pašu laikposmu 2017. gadā. |
| --- | --- |

(108)

Komisija arī analizēja importa apjomu uz ASV 2018. gadā pa mēnešiem salīdzinājumā ar to pašu laikposmu 2017. gadā.

| (109) | 14. tabula apliecina tendenci, kas parādīta tabulā 105. apsvērumā.

  14. tabula


  Ikmēneša imports ASV















  ASV (tūkstošos tonnu) | Janvāris | Februāris | Marts | Aprīlis | Maijs | Jūnijs | Jūlijs | Augusts | Septembris |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports 2017. g. (kopā) | 2 088 | 1 893 | 2 284 | 2 259 | 2 345 | 2 684 | 2 614 | 2 220 | 2 259 |
| Imports 2018. g. (kopā) | 2 087 | 1 800 | 2 218 | 2 585 | 2 192 | 1 666 | 1 969 | 1 848 | 1 689 |
| Samazinājums 2018. gadā salīdzinājumā ar 2017. gadu | 0 % | – 5 % | – 3 % | 14 % | – 7 % | – 38 % | – 25 % | – 17 % | – 25 % |
| Avots: ASV statistikas dati. |

(109)

14. tabula apliecina tendenci, kas parādīta tabulā 105. apsvērumā.

14. tabula

14. tabula

Ikmēneša imports ASV

Ikmēneša imports ASV

ASV (tūkstošos tonnu)

Janvāris

Februāris

Marts

Aprīlis

Maijs

Jūnijs

Jūlijs

Augusts

Septembris

Imports 2017. g. (kopā)

2 088

1 893

2 284

2 259

2 345

2 684

2 614

2 220

2 259

Imports 2018. g. (kopā)

2 087

1 800

2 218

2 585

2 192

1 666

1 969

1 848

1 689

Samazinājums 2018. gadā salīdzinājumā ar 2017. gadu

Samazinājums 2018. gadā salīdzinājumā ar 2017. gadu

0 %

0 %

– 5 %

– 5 %

– 3 %

– 3 %

14 %

14 %

– 7 %

– 7 %

– 38 %

– 38 %

– 25 %

– 25 %

– 17 %

– 17 %

– 25 %

– 25 %

Avots: ASV statistikas dati.

Avots:

Tāpēc importa apjoms ASV neatkarīgi no veiktā salīdzinājuma konsekventi liecina, ka pastāv skaidra un pastāvīga importa ASV samazināšanās tendence. Šis pakāpeniskais samazinājums jau rada un turpinās radīt tirdzniecības novirzīšanu, kas varētu paātrināt importa Savienībā pieauguma tendenci.

5.7.   Secinājums

Secinājums

| (110) | Tādējādi, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares stāvokļa atjauninātu analīzi, pēc pagaidu pasākumu izpaušanas un uzklausīšanu laikā saņemto piezīmju rūpīgu analīzi, kā arī jaunāko statistikas datu detalizētu analīzi, Komisija secināja, ka Savienības tērauda ražošanas nozarē pastāv nopietna kaitējuma draudi saistībā ar attiecīgo ražojumu, tostarp 26 novērtējamo ražojumu kategorijām. Tādēļ tiek apstiprināts pagaidu regulas 58.–69. apsvērums. |
| --- | --- |

(110)

Tādējādi, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares stāvokļa atjauninātu analīzi, pēc pagaidu pasākumu izpaušanas un uzklausīšanu laikā saņemto piezīmju rūpīgu analīzi, kā arī jaunāko statistikas datu detalizētu analīzi, Komisija secināja, ka Savienības tērauda ražošanas nozarē pastāv nopietna kaitējuma draudi saistībā ar attiecīgo ražojumu, tostarp 26 novērtējamo ražojumu kategorijām. Tādēļ tiek apstiprināts pagaidu regulas 58.–69. apsvērums.

6.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (111) | Pagaidu regulas 70.–77. apsvērumā Komisija secināja, ka pastāv cēloņsakarība starp novērtējamā ražojuma pastiprinātu importu un Savienības ražošanas nozares neaizsargāto stāvokli un nopietna kaitējuma draudiem tai, jo Savienības ražotāju ražotie tērauda ražojumi parasti ir līdzīgi attiecīgajiem tērauda ražojumiem vai tieši konkurē ar tiem. |
| --- | --- |

(111)

Pagaidu regulas 70.–77. apsvērumā Komisija secināja, ka pastāv cēloņsakarība starp novērtējamā ražojuma pastiprinātu importu un Savienības ražošanas nozares neaizsargāto stāvokli un nopietna kaitējuma draudiem tai, jo Savienības ražotāju ražotie tērauda ražojumi parasti ir līdzīgi attiecīgajiem tērauda ražojumiem vai tieši konkurē ar tiem.

6.1.   Piezīmes, kas saņemtas pēc pagaidu pasākumiem

Piezīmes, kas saņemtas pēc pagaidu pasākumiem

| (112) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nav cēloņsakarības starp importa apjoma pieaugumu un Savienības ražošanas nozares stāvokli, jo importa apjoma pieaugums attiecīgajā periodā ir noticis vienlaikus ar rentabilitātes, ražošanas apjoma un pārdošanas apjoma pieaugumu. |
| --- | --- |

(112)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nav cēloņsakarības starp importa apjoma pieaugumu un Savienības ražošanas nozares stāvokli, jo importa apjoma pieaugums attiecīgajā periodā ir noticis vienlaikus ar rentabilitātes, ražošanas apjoma un pārdošanas apjoma pieaugumu.

| (113) | Vispirms Komisija vēlas precizēt, ka tā ir konstatējusi nopietna kaitējuma draudus, ja imports turpinātu palielināties. Izmeklēšanā tā nav konstatējusi kaitējumu sakarā ar importa apjoma pieaugumu attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(113)

Vispirms Komisija vēlas precizēt, ka tā ir konstatējusi nopietna kaitējuma draudus, ja imports turpinātu palielināties. Izmeklēšanā tā nav konstatējusi kaitējumu sakarā ar importa apjoma pieaugumu attiecīgajā periodā.

| (114) | Pēc būtības attiecībā uz šo apgalvojumu ir svarīgi uzsvērt, ka Savienības ražošanas nozare 2017. gadā patiešām sasniedza rentablu ražošanas līmeni, kas bija acīmredzami augstāks nekā visos pārējos attiecīgā perioda gados, kad tā bija vienīgi tuvu nulles peļņai. Tomēr kopumā lielākais importa apjoma pieaugums šajā periodā bija no 2014. līdz 2015. gadam (sk. 2. tabulu iepriekš), un vienlaicīgais rentabilitātes kritums tajā pašā periodā (samazinājums no 0,8 % uz 0,6 %, sk. 6. tabulu iepriekš) liecina, ka pastāv neapšaubāma saistība starp importa apjoma pieaugumu un Savienības ražošanas nozares stāvokli. Turklāt, kā paskaidrots pagaidu regulas 45. apsvērumā, 2017. gadā sasniegtā rentabilitāte būtu jāuzskata par pagaidu rentabilitāti pašreizējos apstākļos, kad vērojama importa apjoma pastāvīgas palielināšanās tendence un tirgū pastāv ārkārtīgi labvēlīgas pārdošanas cenas. Tomēr šajā kapitālietilpīgajā nozarē pat 5,6 % peļņas līmenis ir zems. Tas faktiski ir zem noteiktā minimālā mērķa peļņas līmeņa visām rūpniecības nozarēm Komisijas veiktajās tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās (25). Tāpēc Komisija uzskatīja, ka Savienības ražošanas nozare nonāks neaizsargātā un kritiskā stāvoklī, ja importa apjoms turpinās pieaugt. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(114)

Pēc būtības attiecībā uz šo apgalvojumu ir svarīgi uzsvērt, ka Savienības ražošanas nozare 2017. gadā patiešām sasniedza rentablu ražošanas līmeni, kas bija acīmredzami augstāks nekā visos pārējos attiecīgā perioda gados, kad tā bija vienīgi tuvu nulles peļņai. Tomēr kopumā lielākais importa apjoma pieaugums šajā periodā bija no 2014. līdz 2015. gadam (sk. 2. tabulu iepriekš), un vienlaicīgais rentabilitātes kritums tajā pašā periodā (samazinājums no 0,8 % uz 0,6 %, sk. 6. tabulu iepriekš) liecina, ka pastāv neapšaubāma saistība starp importa apjoma pieaugumu un Savienības ražošanas nozares stāvokli. Turklāt, kā paskaidrots pagaidu regulas 45. apsvērumā, 2017. gadā sasniegtā rentabilitāte būtu jāuzskata par pagaidu rentabilitāti pašreizējos apstākļos, kad vērojama importa apjoma pastāvīgas palielināšanās tendence un tirgū pastāv ārkārtīgi labvēlīgas pārdošanas cenas. Tomēr šajā kapitālietilpīgajā nozarē pat 5,6 % peļņas līmenis ir zems. Tas faktiski ir zem noteiktā minimālā mērķa peļņas līmeņa visām rūpniecības nozarēm Komisijas veiktajās tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās (25). Tāpēc Komisija uzskatīja, ka Savienības ražošanas nozare nonāks neaizsargātā un kritiskā stāvoklī, ja importa apjoms turpinās pieaugt. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

25

| (115) | Vairākas ieinteresētās personas arī norādīja, ka iepriekšējās antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanās, kuras attiecās uz tiem pašiem ražojumiem, Komisija bija apgalvojusi, ka cenu samazināšanos un kaitējumu izraisīja iespējamais dempings vai subsidēšana, nevis tikai importa apjoma pieaugums. Šīs ieinteresētās personas norādīja, ka imports par dempinga cenām vai subsidēts imports jau tiek veiksmīgi neitralizēts, pieņemot antidempinga un antisubsidēšanas pasākumus, ar kuriem tika noslēgtas minētās izmeklēšanas, un tāpēc Komisijai tagad nevajadzētu apgalvot, ka to pašu kaitējumu ir izraisījis kaut kas cits, proti, importa apjoma pieaugums. |
| --- | --- |

(115)

Vairākas ieinteresētās personas arī norādīja, ka iepriekšējās antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanās, kuras attiecās uz tiem pašiem ražojumiem, Komisija bija apgalvojusi, ka cenu samazināšanos un kaitējumu izraisīja iespējamais dempings vai subsidēšana, nevis tikai importa apjoma pieaugums. Šīs ieinteresētās personas norādīja, ka imports par dempinga cenām vai subsidēts imports jau tiek veiksmīgi neitralizēts, pieņemot antidempinga un antisubsidēšanas pasākumus, ar kuriem tika noslēgtas minētās izmeklēšanas, un tāpēc Komisijai tagad nevajadzētu apgalvot, ka to pašu kaitējumu ir izraisījis kaut kas cits, proti, importa apjoma pieaugums.

| (116) | Attiecībā uz šo apgalvojumu ir svarīgi uzsvērt, ka antidempinga un antisubsidēšanas pasākumi atšķiras no aizsardzības pasākumiem. Patiesībā tiem ir dažādi mērķi. Dažas uzkrītošākās un būtiskākās atšķirības ir tādas, ka gan antidempinga, gan antisubsidēšanas pasākumi ir specifiski attiecībā uz ierobežotu ražojumu klāstu un risina negodīgas konkurences problēmu, ko rada dempings vai subsidēšana, saistībā ar konkrētas izcelsmes (valsts) importu, un tos parasti piemēro piecus gadus ar iespēju šo laikposmu pagarināt, ja tiek izpildīti konkrēti nosacījumi. Turpretī aizsardzības pasākumi attiecas uz kopējo importa apjoma pieaugumu, nenošķirot konkurences apdraudējuma veidu vai izcelsmi (proti, tie netiek piemēroti sui generis konkrētam importa veidam), un parasti to ilgums ir ierobežots. Turklāt, konkrētāk, antidempinga un antisubsidēšanas pasākumi, uz kuriem personas atsaucas minētajā apgalvojumā, attiecas tikai uz dažām pašreizējā izmeklēšanā iekļautajām ražojumu kategorijām tikai no dažām izcelsmes vietām. Neraugoties uz šiem pasākumiem, Komisija tomēr konstatēja būtisku, pēkšņu un strauju vispārēju importa apjoma pieaugumu un konstatēja ar to saistītus kaitējuma draudus. Tāpēc minētais apgalvojums attiecīgi tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(116)

Attiecībā uz šo apgalvojumu ir svarīgi uzsvērt, ka antidempinga un antisubsidēšanas pasākumi atšķiras no aizsardzības pasākumiem. Patiesībā tiem ir dažādi mērķi. Dažas uzkrītošākās un būtiskākās atšķirības ir tādas, ka gan antidempinga, gan antisubsidēšanas pasākumi ir specifiski attiecībā uz ierobežotu ražojumu klāstu un risina negodīgas konkurences problēmu, ko rada dempings vai subsidēšana, saistībā ar konkrētas izcelsmes (valsts) importu, un tos parasti piemēro piecus gadus ar iespēju šo laikposmu pagarināt, ja tiek izpildīti konkrēti nosacījumi. Turpretī aizsardzības pasākumi attiecas uz kopējo importa apjoma pieaugumu, nenošķirot konkurences apdraudējuma veidu vai izcelsmi (proti, tie netiek piemēroti sui generis konkrētam importa veidam), un parasti to ilgums ir ierobežots. Turklāt, konkrētāk, antidempinga un antisubsidēšanas pasākumi, uz kuriem personas atsaucas minētajā apgalvojumā, attiecas tikai uz dažām pašreizējā izmeklēšanā iekļautajām ražojumu kategorijām tikai no dažām izcelsmes vietām. Neraugoties uz šiem pasākumiem, Komisija tomēr konstatēja būtisku, pēkšņu un strauju vispārēju importa apjoma pieaugumu un konstatēja ar to saistītus kaitējuma draudus. Tāpēc minētais apgalvojums attiecīgi tiek noraidīts.

sui generis

| (117) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija nav veikusi neattiecināšanas analīzi, lai ņemtu vērā citus faktorus, kas varētu būt izraisījuši kaitējumu, jo īpaši attiecībā uz izejvielu izmaksu attīstību, eksporta apjoma samazināšanos un Savienības ražotāju veikto importu. Komisija vēlas precizēt, ka pagaidu posmā tā patiešām neizvērtēja visus faktorus, kas varētu veicināt nopietnu kaitējumu, kuru Savienības ražošanas nozare ciestu, ja netiktu veikti nekādi pasākumi, jo kritiskajos apstākļos pagaidu pasākumi bija jāpieņem un jāievieš nekavējoties. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija novērtēja šo trīs faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli un tādējādi to iespējamo devumu nopietna kaitējuma draudu radīšanā. |
| --- | --- |

(117)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija nav veikusi neattiecināšanas analīzi, lai ņemtu vērā citus faktorus, kas varētu būt izraisījuši kaitējumu, jo īpaši attiecībā uz izejvielu izmaksu attīstību, eksporta apjoma samazināšanos un Savienības ražotāju veikto importu. Komisija vēlas precizēt, ka pagaidu posmā tā patiešām neizvērtēja visus faktorus, kas varētu veicināt nopietnu kaitējumu, kuru Savienības ražošanas nozare ciestu, ja netiktu veikti nekādi pasākumi, jo kritiskajos apstākļos pagaidu pasākumi bija jāpieņem un jāievieš nekavējoties. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija novērtēja šo trīs faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli un tādējādi to iespējamo devumu nopietna kaitējuma draudu radīšanā.

| (118) | Attiecībā uz izejvielu izmaksu attīstību vairākas ieinteresētās personas kopumā norādīja, ka Komisijai būtu jāizskata šis elements, savukārt viena ieinteresētā persona norādīja, ka Komisijas “apgalvotās” grūtības ir radījusi tirgus konjunktūra saistībā ar lētākām izejvielām visā pasaulē. |
| --- | --- |

(118)

Attiecībā uz izejvielu izmaksu attīstību vairākas ieinteresētās personas kopumā norādīja, ka Komisijai būtu jāizskata šis elements, savukārt viena ieinteresētā persona norādīja, ka Komisijas “apgalvotās” grūtības ir radījusi tirgus konjunktūra saistībā ar lētākām izejvielām visā pasaulē.

| (119) | Savienības ražošanas nozares sniegtie dati liecina, ka attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksas attīstījās šādi:

  15. tabula


  Ražošanas izmaksas | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas izmaksas (EUR/t) | 700 | 668 | 633 | 579 | 661 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 95 | 90 | 83 | 94 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(119)

Savienības ražošanas nozares sniegtie dati liecina, ka attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksas attīstījās šādi:

15. tabula

15. tabula

Ražošanas izmaksas

Ražošanas izmaksas

2013

2014

2015

2016

2017

Ražošanas izmaksas (EUR/t)

700

668

633

579

661

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

95

95

90

90

83

83

94

94

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (120) | Šī tendence ir līdzīga pārdošanas cenu tendencei, kas aprakstīta iepriekš 5.1.3. apsvērumā, izņemot 2017. gadu, kad, kā jau paskaidrots, pārdošanas cenas bija ārkārtīgi labvēlīgas salīdzinājumā ar izmaksām, tādējādi nodrošinot salīdzinoši lielu peļņu (kas gan joprojām ir zem mērķa peļņas līmeņa). Tā neliecina par konkrētu saikni starp izejmateriālu izmaksām un rentabilitātes attīstību, izņemot to, ka gadā, kad Savienības ražošanas nozares peļņa samazinājās visvairāk salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, proti, 2015. gadā (kritums par 25 %), ievērojami samazinājās arī tās ražošanas izmaksas. Tāpēc nav pamata secināt, ka izejmateriālu cenu attīstība uz augšu vai uz leju radītu kaitējuma draudus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(120)

Šī tendence ir līdzīga pārdošanas cenu tendencei, kas aprakstīta iepriekš 5.1.3. apsvērumā, izņemot 2017. gadu, kad, kā jau paskaidrots, pārdošanas cenas bija ārkārtīgi labvēlīgas salīdzinājumā ar izmaksām, tādējādi nodrošinot salīdzinoši lielu peļņu (kas gan joprojām ir zem mērķa peļņas līmeņa). Tā neliecina par konkrētu saikni starp izejmateriālu izmaksām un rentabilitātes attīstību, izņemot to, ka gadā, kad Savienības ražošanas nozares peļņa samazinājās visvairāk salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, proti, 2015. gadā (kritums par 25 %), ievērojami samazinājās arī tās ražošanas izmaksas. Tāpēc nav pamata secināt, ka izejmateriālu cenu attīstība uz augšu vai uz leju radītu kaitējuma draudus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (121) | Ieinteresētās personas arī izteica apgalvojumu, ka pasliktinājās Savienības ražošanas nozares eksporta darbība. Tās pamatoja savus apgalvojumus ar Eurofer paziņojumiem, kā arī ar pieņēmumu vai iespējamību, ka eksports uz ASV un Turciju samazināsies, ņemot vērā ASV pasākumus atbilstīgi 232. iedaļai un aizsardzības pasākumu izmeklēšanu Turcijā. |
| --- | --- |

(121)

Ieinteresētās personas arī izteica apgalvojumu, ka pasliktinājās Savienības ražošanas nozares eksporta darbība. Tās pamatoja savus apgalvojumus ar Eurofer paziņojumiem, kā arī ar pieņēmumu vai iespējamību, ka eksports uz ASV un Turciju samazināsies, ņemot vērā ASV pasākumus atbilstīgi 232. iedaļai un aizsardzības pasākumu izmeklēšanu Turcijā.

Eurofer

| (122) | Savienības ražošanas nozares eksporta darbības rezultātu analīze attiecībā uz attiecīgo ražojumu tika veikta, pamatojoties uz Eurostat datiem.

  16. tabula


  Savienības ražošanas nozares eksports | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms (tūkstošos t) | 31 181 | 31 599 | 29 449 | 27 578 | 27 603 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 101 | 94 | 88 | 89 |
| Eksporta cena (EUR/t) | 962 | 931 | 934 | 850 | 953 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 97 | 97 | 88 | 99 |
| Avots: Eurostat. |

(122)

Savienības ražošanas nozares eksporta darbības rezultātu analīze attiecībā uz attiecīgo ražojumu tika veikta, pamatojoties uz Eurostat datiem.

Eurostat

16. tabula

16. tabula

Savienības ražošanas nozares eksports

Savienības ražošanas nozares eksports

2013

2014

2015

2016

2017

Eksporta apjoms (tūkstošos t)

31 181

31 599

29 449

27 578

27 603

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

101

101

94

94

88

88

89

89

Eksporta cena (EUR/t)

962

931

934

850

953

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

97

97

97

97

88

88

99

99

Avots: Eurostat.

Avots: Eurostat

| (123) | Iepriekš minētā tabula apliecina divas lietas. Pirmkārt, Savienības ražošanas nozares eksportētie apjomi visā attiecīgajā periodā ir salīdzinoši nelieli salīdzinājumā ar Savienības tirgū pārdotajiem apjomiem – tie atkarībā no gada veido 17–19 % tikai no Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma vien. Otrkārt, eksporta cenas attiecīgajā periodā bija diezgan nemainīgas, izņemot 2016. gadu, kad eksporta cenas kopumā bija ievērojami zemākas nekā pārējos gados (2016. gadā bija zemas arī ražošanas izmaksas). Pamatojoties uz eksporta pārdošanas apjomiem, šo apjomu attīstību attiecīgajā periodā un eksporta pārdošanas cenām, Komisijai nebija nekādu iemeslu uzskatīt, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas rādītāji radītu nopietna kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(123)

Iepriekš minētā tabula apliecina divas lietas. Pirmkārt, Savienības ražošanas nozares eksportētie apjomi visā attiecīgajā periodā ir salīdzinoši nelieli salīdzinājumā ar Savienības tirgū pārdotajiem apjomiem – tie atkarībā no gada veido 17–19 % tikai no Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma vien. Otrkārt, eksporta cenas attiecīgajā periodā bija diezgan nemainīgas, izņemot 2016. gadu, kad eksporta cenas kopumā bija ievērojami zemākas nekā pārējos gados (2016. gadā bija zemas arī ražošanas izmaksas). Pamatojoties uz eksporta pārdošanas apjomiem, šo apjomu attīstību attiecīgajā periodā un eksporta pārdošanas cenām, Komisijai nebija nekādu iemeslu uzskatīt, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas rādītāji radītu nopietna kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei.

| (124) | Par Savienības ražotāju vai saistīto tirgotāju/izplatītāju veiktā importa nozīmi jānorāda – kā aprakstīts iepriekš 44. apsvērumā, šis imports attiecīgajā periodā bija neievērojams un salīdzinoši stabils, veidojot 0,3–0,7 % no kopējā importa atkarībā no gada. Šis imports neietekmēja importa tendences, tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(124)

Par Savienības ražotāju vai saistīto tirgotāju/izplatītāju veiktā importa nozīmi jānorāda – kā aprakstīts iepriekš 44. apsvērumā, šis imports attiecīgajā periodā bija neievērojams un salīdzinoši stabils, veidojot 0,3–0,7 % no kopējā importa atkarībā no gada. Šis imports neietekmēja importa tendences, tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (125) | Vairākas ieinteresētās personas norādīja, ka Komisija nav izvērtējusi importēto ražojumu un iekšzemes ražojumu konkurences apstākļus, jo tā, kā tiek apgalvots, nav ņēmusi vērā to, cik plašas un daudzveidīgas ir dažādās ražojumu kategorijas, uz kurām attiecas aizsardzības izmeklēšana, un izdarījusi secinājumus vienīgi par visām ražojumu kategorijām kopā. Tāpat vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis veikt atsevišķu cēloņsakarības analīzi par katru ražojumu kategoriju. |
| --- | --- |

(125)

Vairākas ieinteresētās personas norādīja, ka Komisija nav izvērtējusi importēto ražojumu un iekšzemes ražojumu konkurences apstākļus, jo tā, kā tiek apgalvots, nav ņēmusi vērā to, cik plašas un daudzveidīgas ir dažādās ražojumu kategorijas, uz kurām attiecas aizsardzības izmeklēšana, un izdarījusi secinājumus vienīgi par visām ražojumu kategorijām kopā. Tāpat vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis veikt atsevišķu cēloņsakarības analīzi par katru ražojumu kategoriju.

| (126) | Kā paskaidrots 2.1. iedaļā, Komisija uzskatīja – ņemot vērā to, ka ražojuma kategorijas, kas veido attiecīgo ražojumu, ir lielā mērā savstarpēji saistītas, importētais ražojums un Savienības ražojums ir “līdzīgi vai tieši konkurējoši ražojumi”. Secinājums, ka globāla analīze ir pamatota, ņemot vērā spēcīgās savstarpējās saiknes starp visām izmeklējamajām ražojumu kategorijām, nozīmē arī to, ka vispiemērotākais veids, kā veikt cēloņsakarības analīzi, ir apkopot trīs ražojumu saimes, kas tika izceltas atsevišķās kopējās analīzes daļās. Tādēļ apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(126)

Kā paskaidrots 2.1. iedaļā, Komisija uzskatīja – ņemot vērā to, ka ražojuma kategorijas, kas veido attiecīgo ražojumu, ir lielā mērā savstarpēji saistītas, importētais ražojums un Savienības ražojums ir “līdzīgi vai tieši konkurējoši ražojumi”. Secinājums, ka globāla analīze ir pamatota, ņemot vērā spēcīgās savstarpējās saiknes starp visām izmeklējamajām ražojumu kategorijām, nozīmē arī to, ka vispiemērotākais veids, kā veikt cēloņsakarības analīzi, ir apkopot trīs ražojumu saimes, kas tika izceltas atsevišķās kopējās analīzes daļās. Tādēļ apgalvojums tika noraidīts.

6.2.   Secinājums

Secinājums

| (127) | Pārējo faktoru attiecināšanas kumulatīvā analīze pagaidu regulas 79. un 80. apsvērumā un iepriekš 6.1. iedaļā liecina, ka pārējie faktori ne atsevišķi, ne kopā nemazina cēloņsakarību starp importa apjoma pieaugumu un nopietna kaitējuma draudiem Savienības ražošanas nozarei. Citu piezīmju nav, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 70.–81. apsvērums. |
| --- | --- |

(127)

Pārējo faktoru attiecināšanas kumulatīvā analīze pagaidu regulas 79. un 80. apsvērumā un iepriekš 6.1. iedaļā liecina, ka pārējie faktori ne atsevišķi, ne kopā nemazina cēloņsakarību starp importa apjoma pieaugumu un nopietna kaitējuma draudiem Savienības ražošanas nozarei. Citu piezīmju nav, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 70.–81. apsvērums.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (128) | Aizsardzības pasākumu mērķis ir labot vai novērst nopietnu kaitējumu, kas radies importa apjoma pieauguma rezultātā. Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/478 16. pantu Komisija ir arī pārbaudījusi, vai pastāv kādi nepārvarami ekonomiska rakstura iemesli, kas varētu likt secināt, ka pasākumu noteikšana nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(128)

Aizsardzības pasākumu mērķis ir labot vai novērst nopietnu kaitējumu, kas radies importa apjoma pieauguma rezultātā. Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/478 16. pantu Komisija ir arī pārbaudījusi, vai pastāv kādi nepārvarami ekonomiska rakstura iemesli, kas varētu likt secināt, ka pasākumu noteikšana nav Savienības interesēs.

| (129) | Šim nolūkam, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, tika apsvērta iespējamo pasākumu ietekme uz visiem Savienības ražotājiem, attiecīgā ražojuma importētājiem un lietotājiem, kā arī pasākumu pieņemšanas vai nepieņemšanas iespējamās sekas. Vajadzības gadījumā Komisija izveidoja mehānismu, kurš novērstu nopietnu kaitējumu, vienlaikus atļaujot tradicionālās tirdzniecības plūsmas tādā veidā, kas ir saderīgs ar tāda tērauda tirgus nepārtrauktu darbību, kurā valda konkurence. |
| --- | --- |

(129)

Šim nolūkam, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, tika apsvērta iespējamo pasākumu ietekme uz visiem Savienības ražotājiem, attiecīgā ražojuma importētājiem un lietotājiem, kā arī pasākumu pieņemšanas vai nepieņemšanas iespējamās sekas. Vajadzības gadījumā Komisija izveidoja mehānismu, kurš novērstu nopietnu kaitējumu, vienlaikus atļaujot tradicionālās tirdzniecības plūsmas tādā veidā, kas ir saderīgs ar tāda tērauda tirgus nepārtrauktu darbību, kurā valda konkurence.

7.1.   Savienības ražotāju intereses

Savienības ražotāju intereses

| (130) | Tika provizoriski secināts, ka aizsardzības pasākumu noteikšana būtu Savienības ražotāju interesēs, jo tā novērstu jebkādu nopietnu kaitējumu, ko rada turpmāks ievērojams importa apjoma pieaugums. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija nesaņēma no Savienības ražotājiem nekādas piezīmes, kas būtu pretrunā šim viedoklim. Tāpēc tika apstiprināti provizoriskie secinājumi. |
| --- | --- |

(130)

Tika provizoriski secināts, ka aizsardzības pasākumu noteikšana būtu Savienības ražotāju interesēs, jo tā novērstu jebkādu nopietnu kaitējumu, ko rada turpmāks ievērojams importa apjoma pieaugums. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija nesaņēma no Savienības ražotājiem nekādas piezīmes, kas būtu pretrunā šim viedoklim. Tāpēc tika apstiprināti provizoriskie secinājumi.

7.2.   Savienības importētāju un lietotāju intereses

Savienības importētāju un lietotāju intereses

| (131) | Komisija nosūtīja anketas zināmajiem importētājiem un lietotājiem, lai novērtētu to intereses. |
| --- | --- |

(131)

Komisija nosūtīja anketas zināmajiem importētājiem un lietotājiem, lai novērtētu to intereses.

| (132) | Komisija saņēma 61 atbildi no importētājiem un 70 atbildes no lietotājiem, kuri nebija saistīti ar importētājiem. Importētāji un lietotāji arī darīja zināmu savu viedokli mutiski un rakstiski. |
| --- | --- |

(132)

Komisija saņēma 61 atbildi no importētājiem un 70 atbildes no lietotājiem, kuri nebija saistīti ar importētājiem. Importētāji un lietotāji arī darīja zināmu savu viedokli mutiski un rakstiski.

| (133) | Vairāki Savienības importētāji un lietotāji apgalvoja, ka aizsardzības pasākumu noteikšana nebūtu Savienības interesēs, jo tā palielinātu importa cenas un ierobežotu konkurenci Savienības tirgū. Tie arī apgalvoja, ka pasākumu noteikšana izraisītu piegādes trūkumu, jo, kā tika apgalvots, Savienības ražotāji neražo visu veidu tērauda ražojumus vai neražo tos pietiekamā daudzumā, lai apmierinātu Savienības pieprasījumu. To, kā tika apgalvots, vēl vairāk saasina fakts, ka dažu ražojumu pieejamība Savienībā ir ierobežota, jo uz tiem attiecas antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumi. |
| --- | --- |

(133)

Vairāki Savienības importētāji un lietotāji apgalvoja, ka aizsardzības pasākumu noteikšana nebūtu Savienības interesēs, jo tā palielinātu importa cenas un ierobežotu konkurenci Savienības tirgū. Tie arī apgalvoja, ka pasākumu noteikšana izraisītu piegādes trūkumu, jo, kā tika apgalvots, Savienības ražotāji neražo visu veidu tērauda ražojumus vai neražo tos pietiekamā daudzumā, lai apmierinātu Savienības pieprasījumu. To, kā tika apgalvots, vēl vairāk saasina fakts, ka dažu ražojumu pieejamība Savienībā ir ierobežota, jo uz tiem attiecas antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumi.

| (134) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas vairāki Savienības lietotāji un importētāji apgalvoja, ka gadījumā, ja tiktu pieņemti galīgie pasākumi, būtu jāņem vērā šādi elementi:






  — | kvotas līmenis, kas noteikts, pamatojoties uz pēdējo trīs gadu vidējo rādītāju, būtu jāpalielina par 10 %, kā tas tika izdarīts saistībā ar Savienības tērauda aizsardzības pasākumiem 2002. gadā, lai pielāgotos iespējamam pieprasījuma pieaugumam lejupējās nozarēs, |
| --- | --- | --- |

(134)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas vairāki Savienības lietotāji un importētāji apgalvoja, ka gadījumā, ja tiktu pieņemti galīgie pasākumi, būtu jāņem vērā šādi elementi:

—

kvotas līmenis, kas noteikts, pamatojoties uz pēdējo trīs gadu vidējo rādītāju, būtu jāpalielina par 10 %, kā tas tika izdarīts saistībā ar Savienības tērauda aizsardzības pasākumiem 2002. gadā, lai pielāgotos iespējamam pieprasījuma pieaugumam lejupējās nozarēs,

| — | kvotas būtu jāpiešķir katrai konkrētajai piegādātājvalstij, nevis pēc rindas kārtības principa, lai saglabātu tradicionālās tirdzniecības plūsmas un izvairītos no tā, ka dažas piegādātājvalstis varētu izmantot savas atrašanās vietas vai eksporta iespēju priekšrocības, lai strauji aizpildītu kvotu un izstumtu citas tradicionālās piegādātājvalstis, |
| --- | --- |

—

kvotas būtu jāpiešķir katrai konkrētajai piegādātājvalstij, nevis pēc rindas kārtības principa, lai saglabātu tradicionālās tirdzniecības plūsmas un izvairītos no tā, ka dažas piegādātājvalstis varētu izmantot savas atrašanās vietas vai eksporta iespēju priekšrocības, lai strauji aizpildītu kvotu un izstumtu citas tradicionālās piegādātājvalstis,

| — | būtu jānodrošina ekonomiskā noteiktība, izveidojot uz licencēm balstītu kvotu sistēmu. Tas nodrošinātu piegādes nepārtrauktību un garantētu, ka piegādes, kad tās atstāj eksportētājvalsti, tiek veiktas ar beznodokļu kvotu. Alternatīvi tika ierosināts gada kvotu noteikt reizi ceturksnī, lai izvairītos no masveida importa gada sākumā, kas kaitētu lietotājiem, kuri nespēj veidot krājumus un kuriem nepieciešams vienmērīgi saņemt piegādes visa gada laikā, |
| --- | --- |

—

būtu jānodrošina ekonomiskā noteiktība, izveidojot uz licencēm balstītu kvotu sistēmu. Tas nodrošinātu piegādes nepārtrauktību un garantētu, ka piegādes, kad tās atstāj eksportētājvalsti, tiek veiktas ar beznodokļu kvotu. Alternatīvi tika ierosināts gada kvotu noteikt reizi ceturksnī, lai izvairītos no masveida importa gada sākumā, kas kaitētu lietotājiem, kuri nespēj veidot krājumus un kuriem nepieciešams vienmērīgi saņemt piegādes visa gada laikā,

| — | dažiem ražojuma veidiem būtu jāpiemēro atsevišķas kvotas, ņemot vērā to īpatnības salīdzinājumā ar citiem ražojuma veidiem, kas ietilpst tajā pašā kategorijā. Šiem ražojumiem kvotas būtu jāturpina regulāri palielināt, lai atspoguļotu gaidāmo ievērojamo pieprasījuma pieaugumu Savienības tirgū nākamajos gados. |
| --- | --- |

—

dažiem ražojuma veidiem būtu jāpiemēro atsevišķas kvotas, ņemot vērā to īpatnības salīdzinājumā ar citiem ražojuma veidiem, kas ietilpst tajā pašā kategorijā. Šiem ražojumiem kvotas būtu jāturpina regulāri palielināt, lai atspoguļotu gaidāmo ievērojamo pieprasījuma pieaugumu Savienības tirgū nākamajos gados.

| (135) | Komisija detalizēti izskatīja šos apgalvojumus un nonāca pie šādiem secinājumiem. |
| --- | --- |

(135)

Komisija detalizēti izskatīja šos apgalvojumus un nonāca pie šādiem secinājumiem.

| (136) | Pirmkārt, kā jau noteikts pagaidu regulā, Komisija piekrīt tam, ka pēc iespējas jāsaglabā tradicionālās tirdzniecības plūsmas. Pamatojoties uz iepriekš minētajiem secinājumiem par nopietna kaitējuma draudu esību, nopietnu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei radītu tikai imports, kas pārsniedz šīs tradicionālās tirdzniecības plūsmas. Komisija uzskata, ka ar aizsardzības pasākumiem, kas noteikti tarifa kvotas veidā, tiks saglabāta efektīva konkurence starp importu un Savienības ražošanas nozari un ka vispārēja cenu paaugstināšanās un deficīta rašanās ir maz iespējama. Ar šādu pasākumu veidu ir sagaidāms, ka importa apjoms turpināsies tradicionālā līmenī, kas nerada kaitējumu, un aizsardzības pasākumi tiks piemēroti tikai tad, ja un kad tiks sasniegts kvotas līmenis un iestāsies apdraudējums. |
| --- | --- |

(136)

Pirmkārt, kā jau noteikts pagaidu regulā, Komisija piekrīt tam, ka pēc iespējas jāsaglabā tradicionālās tirdzniecības plūsmas. Pamatojoties uz iepriekš minētajiem secinājumiem par nopietna kaitējuma draudu esību, nopietnu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei radītu tikai imports, kas pārsniedz šīs tradicionālās tirdzniecības plūsmas. Komisija uzskata, ka ar aizsardzības pasākumiem, kas noteikti tarifa kvotas veidā, tiks saglabāta efektīva konkurence starp importu un Savienības ražošanas nozari un ka vispārēja cenu paaugstināšanās un deficīta rašanās ir maz iespējama. Ar šādu pasākumu veidu ir sagaidāms, ka importa apjoms turpināsies tradicionālā līmenī, kas nerada kaitējumu, un aizsardzības pasākumi tiks piemēroti tikai tad, ja un kad tiks sasniegts kvotas līmenis un iestāsies apdraudējums.

| (137) | Savienības ražošanas nozare arī apgalvoja, ka tā spēj ražot visu veidu tērauda ražojumus. Jebkurā gadījumā imports saglabāsies bez pasākumiem tradicionālajā līmenī, un tas joprojām būs iespējams arī virs kvotas, kaut arī tad uz to attieksies aizsardzības pasākumi. |
| --- | --- |

(137)

Savienības ražošanas nozare arī apgalvoja, ka tā spēj ražot visu veidu tērauda ražojumus. Jebkurā gadījumā imports saglabāsies bez pasākumiem tradicionālajā līmenī, un tas joprojām būs iespējams arī virs kvotas, kaut arī tad uz to attieksies aizsardzības pasākumi.

| (138) | Antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumu mērķis ir novērst negodīgu tirdzniecības praksi. Lai gan šie pasākumi patiešām var ietekmēt dažu piegādātājvalstu eksporta līmeni, tas neietekmē to importa apjomu par taisnīgām cenām, kas ienāktu Savienības tirgū, ja nebūtu dempinga vai subsidēšanas prakses, kura rada kaitējumu. Šis jautājums, un jo īpaši aizsardzības pasākumu kumulācija ar antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumiem, ir aplūkots 186. apsvērumā. |
| --- | --- |

(138)

Antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumu mērķis ir novērst negodīgu tirdzniecības praksi. Lai gan šie pasākumi patiešām var ietekmēt dažu piegādātājvalstu eksporta līmeni, tas neietekmē to importa apjomu par taisnīgām cenām, kas ienāktu Savienības tirgū, ja nebūtu dempinga vai subsidēšanas prakses, kura rada kaitējumu. Šis jautājums, un jo īpaši aizsardzības pasākumu kumulācija ar antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumiem, ir aplūkots 186. apsvērumā.

| (139) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ ar šo tiek noraidīti personu apgalvojumi, kas izklāstīti 133. apsvērumā. |
| --- | --- |

(139)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ ar šo tiek noraidīti personu apgalvojumi, kas izklāstīti 133. apsvērumā.

| (140) | Attiecībā uz apgalvojumiem par pasākumu veidu un līmeni Komisija izskatīja turpmāk minētos elementus. |
| --- | --- |

(140)

Attiecībā uz apgalvojumiem par pasākumu veidu un līmeni Komisija izskatīja turpmāk minētos elementus.

Tarifa kvotas līmenis

Tarifa kvotas līmenis

| (141) | Kamēr lietotāji un importētāji uzskata, ka tarifa kvotas būtu jānosaka līmenī, kas ir par 10 % augstāks nekā vidējais importa apjoms pēdējo trīs gadu laikā, jo Savienības tērauda patēriņš dažās ražojumu kategorijās, iespējams, piedzīvos pieaugumu ar divciparu rādītājiem, Savienības ražotāji apgalvoja, ka Savienības tērauda patēriņš turpmākajos gados saglabāsies salīdzinoši nemainīgs. |
| --- | --- |

(141)

Kamēr lietotāji un importētāji uzskata, ka tarifa kvotas būtu jānosaka līmenī, kas ir par 10 % augstāks nekā vidējais importa apjoms pēdējo trīs gadu laikā, jo Savienības tērauda patēriņš dažās ražojumu kategorijās, iespējams, piedzīvos pieaugumu ar divciparu rādītājiem, Savienības ražotāji apgalvoja, ka Savienības tērauda patēriņš turpmākajos gados saglabāsies salīdzinoši nemainīgs.

| (142) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/478 15. panta 3. punktu jebkuru kvotu principā nosaka kā vidējo importa apjomu pēdējos trijos atsauces gados. Tomēr šo noteikumu piemēro, ja pasākumi ir kvotas veidā. Saskaņā ar attiecīgo judikatūru (26) tarifa kvota nav kvantitatīvs ierobežojums atbilstīgi PTO Nolīgumam par aizsargpasākumiem, tāpēc Komisijai šajā gadījumā nav pienākuma noteikt tarifa kvotu tādā līmenī, kas stingri atbilstu vidējam importa apjomam pēdējo trīs gadu laikā. |
| --- | --- |

(142)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/478 15. panta 3. punktu jebkuru kvotu principā nosaka kā vidējo importa apjomu pēdējos trijos atsauces gados. Tomēr šo noteikumu piemēro, ja pasākumi ir kvotas veidā. Saskaņā ar attiecīgo judikatūru (26) tarifa kvota nav kvantitatīvs ierobežojums atbilstīgi PTO Nolīgumam par aizsargpasākumiem, tāpēc Komisijai šajā gadījumā nav pienākuma noteikt tarifa kvotu tādā līmenī, kas stingri atbilstu vidējam importa apjomam pēdējo trīs gadu laikā.

26

| (143) | Ņemot vērā iepriekš 141. apsvērumā minētos apgalvojumus un ievērojot lielās ekonomiskās, politiskās un juridiskās manevra iespējas, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) 2015/478 16. pantu un Regulas (ES) 2015/755 13. pantu, Komisija uzskatīja par nepieciešamu modulēt tarifa kvotas līmeni virs vidējā importa līmeņa pēdējos trīs gados, lai ņemtu vērā konkurējošās intereses starp lietotājiem un importētājiem, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozari, no otras puses. Šajā sakarā, kā minēts 32. apsvērumā, Komisija norāda, ka attiecīgo ražojumu kategoriju importa apjoms no 2017. gada līdz JP palielinājās par 4 %, neradot nopietnu kaitējumu. Nākotnes perspektīvas, kas ir (lai arī vienmērīgāks) importa apjoma pieaugums parastos tirgus apstākļos, kopā ar visas Savienības ražošanas nozares ekonomiskajām un politiskajām interesēm attiecīgi liek noteikt tarifa kvotas kvantitatīvo līmeni tikai nedaudz virs vidējā importa līmeņa laikposmā no 2017. gada līdz JP. |
| --- | --- |

(143)

Ņemot vērā iepriekš 141. apsvērumā minētos apgalvojumus un ievērojot lielās ekonomiskās, politiskās un juridiskās manevra iespējas, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) 2015/478 16. pantu un Regulas (ES) 2015/755 13. pantu, Komisija uzskatīja par nepieciešamu modulēt tarifa kvotas līmeni virs vidējā importa līmeņa pēdējos trīs gados, lai ņemtu vērā konkurējošās intereses starp lietotājiem un importētājiem, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozari, no otras puses. Šajā sakarā, kā minēts 32. apsvērumā, Komisija norāda, ka attiecīgo ražojumu kategoriju importa apjoms no 2017. gada līdz JP palielinājās par 4 %, neradot nopietnu kaitējumu. Nākotnes perspektīvas, kas ir (lai arī vienmērīgāks) importa apjoma pieaugums parastos tirgus apstākļos, kopā ar visas Savienības ražošanas nozares ekonomiskajām un politiskajām interesēm attiecīgi liek noteikt tarifa kvotas kvantitatīvo līmeni tikai nedaudz virs vidējā importa līmeņa laikposmā no 2017. gada līdz JP.

| (144) | Uz šā pamata un ar mērķi ierobežot importa apjoma pieaugumu līdz līmenim, kas, visticamāk, neradītu nopietnu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, vienlaikus nodrošinot, ka tiek uzturētas tradicionālās tirdzniecības plūsmas un pietiekami atbalstīta esošā lietotāju un importētāju nozare, Komisija uzskata, ka tarifa kvotas kvantitatīvais līmenis būtu jānosaka, pamatojoties uz vidējo importu laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam, pieskaitot 5 %. |
| --- | --- |

(144)

Uz šā pamata un ar mērķi ierobežot importa apjoma pieaugumu līdz līmenim, kas, visticamāk, neradītu nopietnu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, vienlaikus nodrošinot, ka tiek uzturētas tradicionālās tirdzniecības plūsmas un pietiekami atbalstīta esošā lietotāju un importētāju nozare, Komisija uzskata, ka tarifa kvotas kvantitatīvais līmenis būtu jānosaka, pamatojoties uz vidējo importu laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam, pieskaitot 5 %.

Tarifa kvotu sadalījums

Tarifa kvotu sadalījums

| (145) | Gandrīz visas ieinteresētās personas, tostarp Savienības ražošanas nozare, atbalstīja tarifa kvotu piešķiršanu konkrētām piegādātājvalstīm, nevis globālu kvotu sistēmu, kā tika noteikts pagaidu posmā. |
| --- | --- |

(145)

Gandrīz visas ieinteresētās personas, tostarp Savienības ražošanas nozare, atbalstīja tarifa kvotu piešķiršanu konkrētām piegādātājvalstīm, nevis globālu kvotu sistēmu, kā tika noteikts pagaidu posmā.

| (146) | Komisija piekrīt, ka konkrētai valstij noteiktas tarifa kvotas sistēma patiešām ir vispiemērotākā sistēma, lai nodrošinātu tradicionālās tirdzniecības plūsmas. Tomēr tai ir daži ierobežojumi. Pirmkārt, katrā ražojumu kategorijā ir ievērojams piegādātājvalstu skaits. Nav praktiski iespējams piešķirt tarifa kvotu katrai no tām. Otrkārt, Komisija uzskata, ka adekvātai tarifa kvotu piešķiršanai ir nepieciešams ņemt vērā īpašus faktorus, kas ietekmēs attiecīgo ražojumu tirdzniecību. Proti, saistībā ar vairākiem ražojumiem, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, Savienība dažām eksportētājvalstīm ir nesen noteikusi antidempinga/kompensācijas maksājuma pasākumus. Tas bieži vien ir izraisījis šo valstu izcelsmes importa apjoma ievērojamu samazināšanos pēdējā gada laikā, un minēto pasākumu piemērošanas laikā šī tendence turpināsies. Tāpēc konkrētai valstij noteiktas tarifa kvotas sistēma attiecībā uz šīm valstīm tiks izmantota tikai nenozīmīgā apjomā, jo tarifa kvotas līmenis ir balstīts uz importa vidējo līmeni 2015.–2017. gadā, proti, tas ietver laikposmu, kad antidempinga/kompensācijas maksājuma pasākumi vēl nebija ieviesti un importa apjoms negodīgas tirdzniecības prakses dēļ bija liels. Tādēļ Savienības interesēs nebūtu šajos apstākļos piešķirt konkrētai valstij noteiktu tarifa kvotu, jo turpmākā importa apjoms neizbēgami būs zem to tradicionālā tirdzniecības līmeņa. |
| --- | --- |

(146)

Komisija piekrīt, ka konkrētai valstij noteiktas tarifa kvotas sistēma patiešām ir vispiemērotākā sistēma, lai nodrošinātu tradicionālās tirdzniecības plūsmas. Tomēr tai ir daži ierobežojumi. Pirmkārt, katrā ražojumu kategorijā ir ievērojams piegādātājvalstu skaits. Nav praktiski iespējams piešķirt tarifa kvotu katrai no tām. Otrkārt, Komisija uzskata, ka adekvātai tarifa kvotu piešķiršanai ir nepieciešams ņemt vērā īpašus faktorus, kas ietekmēs attiecīgo ražojumu tirdzniecību. Proti, saistībā ar vairākiem ražojumiem, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, Savienība dažām eksportētājvalstīm ir nesen noteikusi antidempinga/kompensācijas maksājuma pasākumus. Tas bieži vien ir izraisījis šo valstu izcelsmes importa apjoma ievērojamu samazināšanos pēdējā gada laikā, un minēto pasākumu piemērošanas laikā šī tendence turpināsies. Tāpēc konkrētai valstij noteiktas tarifa kvotas sistēma attiecībā uz šīm valstīm tiks izmantota tikai nenozīmīgā apjomā, jo tarifa kvotas līmenis ir balstīts uz importa vidējo līmeni 2015.–2017. gadā, proti, tas ietver laikposmu, kad antidempinga/kompensācijas maksājuma pasākumi vēl nebija ieviesti un importa apjoms negodīgas tirdzniecības prakses dēļ bija liels. Tādēļ Savienības interesēs nebūtu šajos apstākļos piešķirt konkrētai valstij noteiktu tarifa kvotu, jo turpmākā importa apjoms neizbēgami būs zem to tradicionālā tirdzniecības līmeņa.

| (147) | Komisija secināja, ka, ņemot vērā iepriekš minētos apstākļus, vispiemērotākā būtu jaukta pieeja. Pirmkārt, konkrētai valstij noteiktas tarifa kvotas būtu jāpiešķir valstīm, kurām ir būtiska interese par piegāžu veikšanu, pamatojoties uz to izcelsmes importu pēdējo 3 gadu laikā. Šīs regulas nolūkos tiek uzskatīts, ka valstīm, kuru izcelsmes importa īpatsvars attiecīgajā ražojumu kategorijā pārsniedz 5 %, ir būtiska interese par piegāžu veikšanu. Visām pārējām piegādātājvalstīm būtu jāpiešķir globāla tarifa kvota (“atlikusī kvota”), kas balstīta uz pārējo vidējo importa apjomu pēdējos trīs gados. |
| --- | --- |

(147)

Komisija secināja, ka, ņemot vērā iepriekš minētos apstākļus, vispiemērotākā būtu jaukta pieeja. Pirmkārt, konkrētai valstij noteiktas tarifa kvotas būtu jāpiešķir valstīm, kurām ir būtiska interese par piegāžu veikšanu, pamatojoties uz to izcelsmes importu pēdējo 3 gadu laikā. Šīs regulas nolūkos tiek uzskatīts, ka valstīm, kuru izcelsmes importa īpatsvars attiecīgajā ražojumu kategorijā pārsniedz 5 %, ir būtiska interese par piegāžu veikšanu. Visām pārējām piegādātājvalstīm būtu jāpiešķir globāla tarifa kvota (“atlikusī kvota”), kas balstīta uz pārējo vidējo importa apjomu pēdējos trīs gados.

| (148) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ konkrētai valstij noteikta tarifa kvota tomēr nebūtu jāpiešķir tām valstīm, kuru eksporta līmenis katrā attiecīgajā ražojumu kategorijā pēdējā laikā ir būtiski samazinājies spēkā esošu antidempinga/kompensācijas maksājumu pasākumu dēļ. Šīm valstīm būtu jāpiemēro atlikusī tarifa kvota. |
| --- | --- |

(148)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ konkrētai valstij noteikta tarifa kvota tomēr nebūtu jāpiešķir tām valstīm, kuru eksporta līmenis katrā attiecīgajā ražojumu kategorijā pēdējā laikā ir būtiski samazinājies spēkā esošu antidempinga/kompensācijas maksājumu pasākumu dēļ. Šīm valstīm būtu jāpiemēro atlikusī tarifa kvota.

| (149) | Īpašajā gadījumā, kas saistīts ar 1. ražojumu kategoriju (karstie velmējumi ruļļos), kur gandrīz 60 % importa pašlaik tiek piemēroti antidempinga pasākumi, Komisija uzskata, ka vispiemērotākā ir globāla kvota nevis atsevišķs piešķīrums katrai valstij. |
| --- | --- |

(149)

Īpašajā gadījumā, kas saistīts ar 1. ražojumu kategoriju (karstie velmējumi ruļļos), kur gandrīz 60 % importa pašlaik tiek piemēroti antidempinga pasākumi, Komisija uzskata, ka vispiemērotākā ir globāla kvota nevis atsevišķs piešķīrums katrai valstij.

| (150) | Visbeidzot, Komisija uzskata, ka Savienības interesēs būtu nodrošināt iespēju piegādes valstij piekļūt atlikušajai tarifa kvotai, kad tā ir izsmēlusi savu konkrēto tarifa kvotu. Tomēr šāda iespēja būtu jāpiemēro tikai perioda pēdējā ceturksnī, lai panāktu līdzsvaru starp to valstu interesēm, kurām ir piešķirta konkrētai valstij noteikta tarifa kvota, un valstīm, kas izmanto globālo tarifa kvotu. Tas ne tikai nodrošinātu tradicionālo tirdzniecības plūsmu saglabāšanu, bet arī ļautu izvairīties no tā, ka atsevišķas atlikušās tarifa kvotas daļas, iespējams, paliek neizmantotas. |
| --- | --- |

(150)

Visbeidzot, Komisija uzskata, ka Savienības interesēs būtu nodrošināt iespēju piegādes valstij piekļūt atlikušajai tarifa kvotai, kad tā ir izsmēlusi savu konkrēto tarifa kvotu. Tomēr šāda iespēja būtu jāpiemēro tikai perioda pēdējā ceturksnī, lai panāktu līdzsvaru starp to valstu interesēm, kurām ir piešķirta konkrētai valstij noteikta tarifa kvota, un valstīm, kas izmanto globālo tarifa kvotu. Tas ne tikai nodrošinātu tradicionālo tirdzniecības plūsmu saglabāšanu, bet arī ļautu izvairīties no tā, ka atsevišķas atlikušās tarifa kvotas daļas, iespējams, paliek neizmantotas.

Tarifa kvotas līmeņa prognozējamība nākotnē

Tarifa kvotas līmeņa prognozējamība nākotnē

| (151) | Komisija uzskata, ka licencēšanas sistēmas ieviešana nav nepieciešama, lai nodrošinātu prognozējamību. |
| --- | --- |

(151)

Komisija uzskata, ka licencēšanas sistēmas ieviešana nav nepieciešama, lai nodrošinātu prognozējamību.

| (152) | Pirmkārt, dati par importa attīstību atbilstīgi tarifa kvotām un par beznodokļu kvotu izmantošanu ir publiski pieejami un tiek ik dienu atjaunināti. Dati par tarifa kvotu izmantošanu ir atrodami šādā tīmekļa vietnē:
  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp |
| --- | --- |

(152)

Pirmkārt, dati par importa attīstību atbilstīgi tarifa kvotām un par beznodokļu kvotu izmantošanu ir publiski pieejami un tiek ik dienu atjaunināti. Dati par tarifa kvotu izmantošanu ir atrodami šādā tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp

| (153) | Turklāt konkrētai valstij noteiktai kvotai būtu arī jānodrošina papildu prognozējamība tradicionālajiem piegādātājiem un lietotājiem. Tāpat, ja konkrētai valstij noteiktā kvota tiks izsmelta, attiecīgā valsts varēs eksportēt, izmantojot pieejamo atlikušo kvotu, tomēr tikai perioda pēdējā ceturksnī, kas ir viskritiskākais periods saistībā ar kvotu pieejamību. |
| --- | --- |

(153)

Turklāt konkrētai valstij noteiktai kvotai būtu arī jānodrošina papildu prognozējamība tradicionālajiem piegādātājiem un lietotājiem. Tāpat, ja konkrētai valstij noteiktā kvota tiks izsmelta, attiecīgā valsts varēs eksportēt, izmantojot pieejamo atlikušo kvotu, tomēr tikai perioda pēdējā ceturksnī, kas ir viskritiskākais periods saistībā ar kvotu pieejamību.

| (154) | Visbeidzot, Komisija uzskata, ka atlikusī tarifa kvota būtu jāsadala pa ceturkšņiem, lai nodrošinātu, ka imports tiek vienmērīgi izkliedēts pa visu gadu, un lai izvairītos no tā, ka perioda sākumā tiek veidoti ievērojami standarta ražojumu krājumi, lai izvairītos no iespējamiem maksājumiem. Neizmantotie ceturkšņa tarifa kvotas piešķīrumi tiktu automātiski pārcelti uz nākamo periodu. |
| --- | --- |

(154)

Visbeidzot, Komisija uzskata, ka atlikusī tarifa kvota būtu jāsadala pa ceturkšņiem, lai nodrošinātu, ka imports tiek vienmērīgi izkliedēts pa visu gadu, un lai izvairītos no tā, ka perioda sākumā tiek veidoti ievērojami standarta ražojumu krājumi, lai izvairītos no iespējamiem maksājumiem. Neizmantotie ceturkšņa tarifa kvotas piešķīrumi tiktu automātiski pārcelti uz nākamo periodu.

Ražojumu klasifikācija

Ražojumu klasifikācija

| (155) | Komisija ir izskatījusi lietotāju un importētāju prasības izveidot īpašas apakškategorijas to ražojumiem. Konkrētāk, Komisija ir konstatējusi, ka divās ražojumu kategorijās, proti, 3. un 4. kategorijā, pastāv atšķirīgas īpašības, sakarā ar kurām prasības ir pieņemamas. |
| --- | --- |

(155)

Komisija ir izskatījusi lietotāju un importētāju prasības izveidot īpašas apakškategorijas to ražojumiem. Konkrētāk, Komisija ir konstatējusi, ka divās ražojumu kategorijās, proti, 3. un 4. kategorijā, pastāv atšķirīgas īpašības, sakarā ar kurām prasības ir pieņemamas.

| (156) | 4. kategorija – korozijizturīgas plāksnes – ietver gan ražojumus, kas tiek ražoti konkrēti autobūves nozarei, pamatojoties uz precīzām produkta specifikācijām un ar ilgtermiņa līgumiem, gan citus standarta ražojumus. Attiecībā uz pirmajiem minētajiem ražojumiem piegādātājiem vispirms jāiegūst sertifikācija, lai ar tiešlaika piegādēm ilgtermiņā apgādātu ražošanas nozari. Attiecībā uz šo ražojumu kategoriju Komisija atzīst – pastāv risks, ka standarta ražojumi, kurus var masveidā piegādāt un uzkrāt gada sākumā, izstums no beznodokļu kvotas dažus specifiskus ražojumu veidus. |
| --- | --- |

(156)

4. kategorija – korozijizturīgas plāksnes – ietver gan ražojumus, kas tiek ražoti konkrēti autobūves nozarei, pamatojoties uz precīzām produkta specifikācijām un ar ilgtermiņa līgumiem, gan citus standarta ražojumus. Attiecībā uz pirmajiem minētajiem ražojumiem piegādātājiem vispirms jāiegūst sertifikācija, lai ar tiešlaika piegādēm ilgtermiņā apgādātu ražošanas nozari. Attiecībā uz šo ražojumu kategoriju Komisija atzīst – pastāv risks, ka standarta ražojumi, kurus var masveidā piegādāt un uzkrāt gada sākumā, izstums no beznodokļu kvotas dažus specifiskus ražojumu veidus.

| (157) | Turklāt standarta ražojumu veidiem šajā ražojumu kategorijā pašlaik piemēro antidempinga maksājumus, kas arī ietekmē gan importa turpmāko attīstību, gan kvotu piešķiršanu, kā skaidrots iepriekš. Tas, ka šie specializētākie ražojumi netika iekļauti nozares antidempinga pasākumu pieprasījumā, liecina arī par to, ka šie ražojumi būtu jāaplūko atsevišķi no standarta ražojumu veidiem. |
| --- | --- |

(157)

Turklāt standarta ražojumu veidiem šajā ražojumu kategorijā pašlaik piemēro antidempinga maksājumus, kas arī ietekmē gan importa turpmāko attīstību, gan kvotu piešķiršanu, kā skaidrots iepriekš. Tas, ka šie specializētākie ražojumi netika iekļauti nozares antidempinga pasākumu pieprasījumā, liecina arī par to, ka šie ražojumi būtu jāaplūko atsevišķi no standarta ražojumu veidiem.

| (158) | Saistībā ar 3. kategoriju (elektrotehniskā tērauda loksnes) attiecīgā lietotāju nozare arī apgalvoja, ka daži specializēti ražojumi, proti, neteksturētas elektrotehniskā tērauda loksnes (27), būtu jānošķir no citiem ražojumiem šajā kategorijā. Šis apgalvojums tiek balstīts uz faktu, ka šie ražojumu veidi ir stratēģiski svarīgi Savienības ekonomikai, jo tos izmanto jaunās enerģijas/mobilitātes nozarēs (piemēram, jaunās enerģijas transportlīdzekļos, vēja ģeneratoros). Lietotāji un importētāji apgalvo, ka šie ražojumi ir augstvērtīgi un speciāli ražojumi un ka pastāv risks, ka tos izspiedīs standarta ražojumi, kuri iekļauti tajā pašā ražojumu kategorijā. Turklāt lietotāji arī apgalvoja, ka tuvākajā nākotnē Savienības pieprasījums, visticamāk, ievērojami palielināsies un ka konkrētā kvota nākotnē būtu attiecīgi jāpalielina. Lai gan pēdējo apgalvojumu nevarēja pienācīgi pamatot ar pierādījumiem, atsevišķa šo ražojumu kvota ļautu izskatīt turpmākus pienācīgi pamatotus pieprasījumus nākotnē. |
| --- | --- |

(158)

Saistībā ar 3. kategoriju (elektrotehniskā tērauda loksnes) attiecīgā lietotāju nozare arī apgalvoja, ka daži specializēti ražojumi, proti, neteksturētas elektrotehniskā tērauda loksnes (27), būtu jānošķir no citiem ražojumiem šajā kategorijā. Šis apgalvojums tiek balstīts uz faktu, ka šie ražojumu veidi ir stratēģiski svarīgi Savienības ekonomikai, jo tos izmanto jaunās enerģijas/mobilitātes nozarēs (piemēram, jaunās enerģijas transportlīdzekļos, vēja ģeneratoros). Lietotāji un importētāji apgalvo, ka šie ražojumi ir augstvērtīgi un speciāli ražojumi un ka pastāv risks, ka tos izspiedīs standarta ražojumi, kuri iekļauti tajā pašā ražojumu kategorijā. Turklāt lietotāji arī apgalvoja, ka tuvākajā nākotnē Savienības pieprasījums, visticamāk, ievērojami palielināsies un ka konkrētā kvota nākotnē būtu attiecīgi jāpalielina. Lai gan pēdējo apgalvojumu nevarēja pienācīgi pamatot ar pierādījumiem, atsevišķa šo ražojumu kvota ļautu izskatīt turpmākus pienācīgi pamatotus pieprasījumus nākotnē.

27

| (159) | Turklāt Komisija uzskata, ka, nemaz nevājinot pasākuma koriģējošo ietekmi, ir iespējams šajās divās esošajās ražojumu kategorijās izveidot ražojumu apakškopas, kam attiecīgi piešķirtu pašām savu kvotu. |
| --- | --- |

(159)

Turklāt Komisija uzskata, ka, nemaz nevājinot pasākuma koriģējošo ietekmi, ir iespējams šajās divās esošajās ražojumu kategorijās izveidot ražojumu apakškopas, kam attiecīgi piešķirtu pašām savu kvotu.

| (160) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija pieņēma prasības sadalīt divās apakškategorijās 4. ražojumu kategoriju (ar metālu pārklātas loksnes) un 3. ražojumu kategoriju (elektrotehniskā tērauda loksnes (izņemot GOES)). |
| --- | --- |

(160)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija pieņēma prasības sadalīt divās apakškategorijās 4. ražojumu kategoriju (ar metālu pārklātas loksnes) un 3. ražojumu kategoriju (elektrotehniskā tērauda loksnes (izņemot GOES)).

GOES

Pārskatīšanas klauzula

Pārskatīšanas klauzula

| (161) | Visbeidzot, Komisija uzskata, ka, ņemot vērā Savienības intereses, tai var būt jāpielāgo tarifa kvotas līmenis vai piešķīrums, kā noteikts IV.1. un IV.2. pielikumā, ja pasākumu noteikšanas periodā mainās apstākļi. Šāda pārskatīšana varētu attiekties uz visām ražojumu kategorijām, uz kurām attiecas pasākumi, tostarp (bet ne tikai) 3., 4., 6. un 16. ražojumu kategoriju, uz ko attiecās izmeklēšanas laikā un saistībā ar Komisijas veiktām divpusējām konsultācijām iesniegti detalizēti un pamatoti apsvērumi. Apstākļu maiņa varētu būt, piemēram, tāda, ka Savienībā kopumā palielinās vai samazinās pieprasījums pēc dažām ražojumu kategorijām, kas prasītu pārvērtēt tarifa kvotas līmeni, tiek noteikti antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumi, kuri var būtiski ietekmēt turpmāko importa attīstību, vai jebkādi notikumi saistībā ar ASV pasākumiem atbilstīgi 232. iedaļai, kam varētu būt tieša ietekme uz šīs izmeklēšanas secinājumiem, proti, attiecībā uz tirdzniecības plūsmu novirzīšanu. Komisija var arī pārbaudīt, vai pasākumu darbība varētu negatīvi ietekmēt to integrācijas mērķu sasniegšanu, kurus cenšas sasniegt ar preferenciāliem tirdzniecības partneriem, piemēram, būtiski apdraudot to stabilizāciju vai ekonomikas attīstību. Komisija regulāri veiks stāvokļa novērtējumu un izvērtēs pārskatīšanas iespēju vismaz katra pasākumu ieviešanas gada beigās. Komisija sāk pirmo pārskatīšanas izmeklēšanu ne vēlāk kā 2019. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(161)

Visbeidzot, Komisija uzskata, ka, ņemot vērā Savienības intereses, tai var būt jāpielāgo tarifa kvotas līmenis vai piešķīrums, kā noteikts IV.1. un IV.2. pielikumā, ja pasākumu noteikšanas periodā mainās apstākļi. Šāda pārskatīšana varētu attiekties uz visām ražojumu kategorijām, uz kurām attiecas pasākumi, tostarp (bet ne tikai) 3., 4., 6. un 16. ražojumu kategoriju, uz ko attiecās izmeklēšanas laikā un saistībā ar Komisijas veiktām divpusējām konsultācijām iesniegti detalizēti un pamatoti apsvērumi. Apstākļu maiņa varētu būt, piemēram, tāda, ka Savienībā kopumā palielinās vai samazinās pieprasījums pēc dažām ražojumu kategorijām, kas prasītu pārvērtēt tarifa kvotas līmeni, tiek noteikti antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumi, kuri var būtiski ietekmēt turpmāko importa attīstību, vai jebkādi notikumi saistībā ar ASV pasākumiem atbilstīgi 232. iedaļai, kam varētu būt tieša ietekme uz šīs izmeklēšanas secinājumiem, proti, attiecībā uz tirdzniecības plūsmu novirzīšanu. Komisija var arī pārbaudīt, vai pasākumu darbība varētu negatīvi ietekmēt to integrācijas mērķu sasniegšanu, kurus cenšas sasniegt ar preferenciāliem tirdzniecības partneriem, piemēram, būtiski apdraudot to stabilizāciju vai ekonomikas attīstību. Komisija regulāri veiks stāvokļa novērtējumu un izvērtēs pārskatīšanas iespēju vismaz katra pasākumu ieviešanas gada beigās. Komisija sāk pirmo pārskatīšanas izmeklēšanu ne vēlāk kā 2019. gada 1. jūlijā.

7.3.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (162) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem un rūpīgi izskatot dažādās intereses, Komisija secina, ka Savienības interesēs ir pieņemt galīgos aizsardzības pasākumus tarifa kvotas veidā, lai novērstu Savienības ražotāju stāvokļa turpmāku pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(162)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem un rūpīgi izskatot dažādās intereses, Komisija secina, ka Savienības interesēs ir pieņemt galīgos aizsardzības pasākumus tarifa kvotas veidā, lai novērstu Savienības ražotāju stāvokļa turpmāku pasliktināšanos.

8.   NOBEIGUMA APSVĒRUMI

NOBEIGUMA APSVĒRUMI

| (163) | Tiek provizoriski secināts, ka Savienības tērauda ražošanas nozarē pastāv nopietna kaitējuma draudi saistībā ar 26 novērtējamajām ražojumu kategorijām un, ja nebūs aizsardzības pasākumu, ir iespējams, ka tuvākajā nākotnē situācijas attīstības rezultātā faktiski tiks nodarīts nopietns kaitējums. Tiek secināts arī, ka Savienības interesēs būtu pieņemt atbilstīgus pasākumus, lai izvairītos no importa apjoma turpmāka pieauguma. |
| --- | --- |

(163)

Tiek provizoriski secināts, ka Savienības tērauda ražošanas nozarē pastāv nopietna kaitējuma draudi saistībā ar 26 novērtējamajām ražojumu kategorijām un, ja nebūs aizsardzības pasākumu, ir iespējams, ka tuvākajā nākotnē situācijas attīstības rezultātā faktiski tiks nodarīts nopietns kaitējums. Tiek secināts arī, ka Savienības interesēs būtu pieņemt atbilstīgus pasākumus, lai izvairītos no importa apjoma turpmāka pieauguma.

8.1.   Pasākumu veids un līmenis

Pasākumu veids un līmenis

| (164) | Pagaidu posmā Komisija konstatēja, ka pasākums tarifa kvotas veidā ir labākais veids, kā līdzsvarot Savienības tērauda ražotāju un lietotāju intereses. Šāds veids, ja to attiecīgi pielāgo, ļauj uz laiku samazināt importa apjomu līdz līmenim, kas nerada kaitējumu Savienības tērauda ražošanas nozarei, vienlaikus nodrošinot tās klientiem pienācīgu piegādes avotu izvēli tādā veidā, kas ir savietojams ar nepārtrauktu tāda tērauda tirgus darbību, kurā pastāv konkurence. |
| --- | --- |

(164)

Pagaidu posmā Komisija konstatēja, ka pasākums tarifa kvotas veidā ir labākais veids, kā līdzsvarot Savienības tērauda ražotāju un lietotāju intereses. Šāds veids, ja to attiecīgi pielāgo, ļauj uz laiku samazināt importa apjomu līdz līmenim, kas nerada kaitējumu Savienības tērauda ražošanas nozarei, vienlaikus nodrošinot tās klientiem pienācīgu piegādes avotu izvēli tādā veidā, kas ir savietojams ar nepārtrauktu tāda tērauda tirgus darbību, kurā pastāv konkurence.

| (165) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto Savienības interešu analīzi, Komisija uzskata, ka tarifa kvota patiešām ir vislabākais veids, kā līdzsvarot dažādās intereses, proti, novērst nopietnu kaitējumu un nodrošināt tradicionālo tirdzniecības plūsmu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(165)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto Savienības interešu analīzi, Komisija uzskata, ka tarifa kvota patiešām ir vislabākais veids, kā līdzsvarot dažādās intereses, proti, novērst nopietnu kaitējumu un nodrošināt tradicionālo tirdzniecības plūsmu saglabāšanu.

| (166) | Piezīmēs, ko Komisija saņēma pēc pagaidu pasākumiem, tērauda lietotāji, lai gan to lielākā daļa apstrīdēja šo pasākumu pieņemšanu, sniedza arī noderīgus ierosinājumus, kā šos pasākumus modulēt, lai samazinātu to negatīvo ietekmi uz tirgu. |
| --- | --- |

(166)

Piezīmēs, ko Komisija saņēma pēc pagaidu pasākumiem, tērauda lietotāji, lai gan to lielākā daļa apstrīdēja šo pasākumu pieņemšanu, sniedza arī noderīgus ierosinājumus, kā šos pasākumus modulēt, lai samazinātu to negatīvo ietekmi uz tirgu.

| (167) | No saņemtajām piezīmēm ļoti maz attiecās uz mikromodelēšanu un makromodeli, ko Komisija iesniedza, lai pārbaudītu ārpuskvotas tarifa līmeņa proporcionalitāti. |
| --- | --- |

(167)

No saņemtajām piezīmēm ļoti maz attiecās uz mikromodelēšanu un makromodeli, ko Komisija iesniedza, lai pārbaudītu ārpuskvotas tarifa līmeņa proporcionalitāti.

| (168) | Saistībā ar makromodeli eksportētāju apvienība kādā trešā valstī kritizēja, ka Armington modelī izmantotais elastīgums attiecībā uz visu ražojumu kategoriju kopumu atšķiras no elastīguma, kuru izmanto dažos sīkāk iedalītos pētījumos par konkrētām tērauda ražojumu kategorijām, tomēr šīs personas neierosināja nekādas alternatīvas kopējam aprēķinam. Tā pati apvienība arī apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā ievērojamo cenu līmeņa kāpumu ASV tirgū, kas turpina piesaistīt importu, neraugoties uz ASV pasākumiem atbilstīgi 232. iedaļai. Saistībā ar mikromodelēšanu Savienības lietotāju apvienība un vairāki eksportētāji norādīja, ka etalona noteikšana mikrosimulācijās ir veikta tikai attiecībā uz ierobežotu ražojumu kategoriju skaitu, bet pasākumi attiecas uz plašāku kopumu; viņi arī pauda kritiku par to, ka aprēķini saskaņā ar apgalvoto tika veikti, pamatojoties uz Ķīnas ražotāju izmaksām, kuras nav uzskatāmas par reprezentatīvām attiecībā uz visiem importa avotiem. Vairāki eksportētāji apgalvoja, ka Komisija nav pietiekami izskaidrojusi iepriekš minēto modeļu izmantošanu un ka uz šā pamata balstītā ārpuskvotas tarifa noteikšana 25 % apmērā ir patvaļīga. |
| --- | --- |

(168)

Saistībā ar makromodeli eksportētāju apvienība kādā trešā valstī kritizēja, ka Armington modelī izmantotais elastīgums attiecībā uz visu ražojumu kategoriju kopumu atšķiras no elastīguma, kuru izmanto dažos sīkāk iedalītos pētījumos par konkrētām tērauda ražojumu kategorijām, tomēr šīs personas neierosināja nekādas alternatīvas kopējam aprēķinam. Tā pati apvienība arī apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā ievērojamo cenu līmeņa kāpumu ASV tirgū, kas turpina piesaistīt importu, neraugoties uz ASV pasākumiem atbilstīgi 232. iedaļai. Saistībā ar mikromodelēšanu Savienības lietotāju apvienība un vairāki eksportētāji norādīja, ka etalona noteikšana mikrosimulācijās ir veikta tikai attiecībā uz ierobežotu ražojumu kategoriju skaitu, bet pasākumi attiecas uz plašāku kopumu; viņi arī pauda kritiku par to, ka aprēķini saskaņā ar apgalvoto tika veikti, pamatojoties uz Ķīnas ražotāju izmaksām, kuras nav uzskatāmas par reprezentatīvām attiecībā uz visiem importa avotiem. Vairāki eksportētāji apgalvoja, ka Komisija nav pietiekami izskaidrojusi iepriekš minēto modeļu izmantošanu un ka uz šā pamata balstītā ārpuskvotas tarifa noteikšana 25 % apmērā ir patvaļīga.

Armington

| (169) | Komisija uzskata, ka gan mikrosimulācijas, gan makromodelis ir realitātes atvedojumi, bet pretēji dažās piezīmēs norādītajam tie ir līdzekļi, kas ļauj tehniski apspriest alternatīvus scenārijus, lai pieņemtu politikas lēmumu, pamatojoties uz faktiem, nevis uz patvaļīgiem spriedumiem. |
| --- | --- |

(169)

Komisija uzskata, ka gan mikrosimulācijas, gan makromodelis ir realitātes atvedojumi, bet pretēji dažās piezīmēs norādītajam tie ir līdzekļi, kas ļauj tehniski apspriest alternatīvus scenārijus, lai pieņemtu politikas lēmumu, pamatojoties uz faktiem, nevis uz patvaļīgiem spriedumiem.

| (170) | Komisija vēlētos uzsvērt, ka ārpuskvotas tarifs 25 % apmērā, kuru Komisija noteica pagaidu pasākumu posmā, ir paredzēts, lai risinātu ievērojamo tērauda importa apjoma pieaugumu Savienībā, kas jaunākajā periodā ir paātrinājies sakarā ar globālo tarifu 25 % apmērā, kuru ASV noteica tērauda importam (ar ierobežotu izcelsmes izņēmumu skaitu, tiem piemērojot ļoti ierobežojošas kvotas) un tarifu 50 % apmērā Turcijas izcelsmes importam. ASV nepārprotamais nodoms ir ar pasākumiem sasniegt rūpniecības politikas mērķi, proti, mākslīgi samazināt tērauda importa apjomu par 13,3 miljoniem metrisko tonnu, kas savukārt ļaus ASV tērauda nozarei darboties ar 80 % jaudas izmantojuma rādītāju. |
| --- | --- |

(170)

Komisija vēlētos uzsvērt, ka ārpuskvotas tarifs 25 % apmērā, kuru Komisija noteica pagaidu pasākumu posmā, ir paredzēts, lai risinātu ievērojamo tērauda importa apjoma pieaugumu Savienībā, kas jaunākajā periodā ir paātrinājies sakarā ar globālo tarifu 25 % apmērā, kuru ASV noteica tērauda importam (ar ierobežotu izcelsmes izņēmumu skaitu, tiem piemērojot ļoti ierobežojošas kvotas) un tarifu 50 % apmērā Turcijas izcelsmes importam. ASV nepārprotamais nodoms ir ar pasākumiem sasniegt rūpniecības politikas mērķi, proti, mākslīgi samazināt tērauda importa apjomu par 13,3 miljoniem metrisko tonnu, kas savukārt ļaus ASV tērauda nozarei darboties ar 80 % jaudas izmantojuma rādītāju.

| (171) | Pretēji atsevišķu ieinteresēto personu viedoklim šādos apstākļos Savienības ārpuskvotas tarifs 25 % apmērā nav patvaļīgs, bet, šķiet, ir pilnībā samērīgs pasākums, kurš pilnīgi atbilst mērķim aizsargāt Savienības tērauda tirgu pret importa pieplūdumu, kas jaunākajā periodā lielā mērā ir radies sakarā ar tirdzniecības plūsmu novirzi, kuru rada ASV protekcionisma pasākumi. Globālie tērauda eksportētāji, kas saskaras ar tarifu 25 % vai 50 % apmērā vai ar ierobežojošām kvotām ASV, varētu pārorientēt savu eksportu uz Savienību virs sava tradicionālā pārdošanas apjoma un radīt kaitējumu Savienības tērauda ražošanas nozarei, ja nepastāv pietiekami atturoši šķēršļi importam Savienībā, kad tas sāk pārsniegt tradicionālo līmeni. |
| --- | --- |

(171)

Pretēji atsevišķu ieinteresēto personu viedoklim šādos apstākļos Savienības ārpuskvotas tarifs 25 % apmērā nav patvaļīgs, bet, šķiet, ir pilnībā samērīgs pasākums, kurš pilnīgi atbilst mērķim aizsargāt Savienības tērauda tirgu pret importa pieplūdumu, kas jaunākajā periodā lielā mērā ir radies sakarā ar tirdzniecības plūsmu novirzi, kuru rada ASV protekcionisma pasākumi. Globālie tērauda eksportētāji, kas saskaras ar tarifu 25 % vai 50 % apmērā vai ar ierobežojošām kvotām ASV, varētu pārorientēt savu eksportu uz Savienību virs sava tradicionālā pārdošanas apjoma un radīt kaitējumu Savienības tērauda ražošanas nozarei, ja nepastāv pietiekami atturoši šķēršļi importam Savienībā, kad tas sāk pārsniegt tradicionālo līmeni.

| (172) | Ir svarīgi vēlreiz uzsvērt, ka, lai gan tarifi saskaņā ar ASV pasākumiem atbilstīgi 232. iedaļai tiek iekasēti no pirmā importa un tādējādi būtiski kropļo importa tirdzniecības turpmākās plūsmas, tās samazinot, Savienības tarifa kvota atļauj visa veida izcelsmes importa turpināšanos bez papildu šķēršļiem un iedarbojas tikai tad, kad jo īpaši tāpēc, ka ASV pasākumi rada novirzes tirdzniecības plūsmās, tiek pārsniegtas attiecīgās kvotas, kas atbilst tradicionālajai katras konkrētās izcelsmes importa plūsmai. |
| --- | --- |

(172)

Ir svarīgi vēlreiz uzsvērt, ka, lai gan tarifi saskaņā ar ASV pasākumiem atbilstīgi 232. iedaļai tiek iekasēti no pirmā importa un tādējādi būtiski kropļo importa tirdzniecības turpmākās plūsmas, tās samazinot, Savienības tarifa kvota atļauj visa veida izcelsmes importa turpināšanos bez papildu šķēršļiem un iedarbojas tikai tad, kad jo īpaši tāpēc, ka ASV pasākumi rada novirzes tirdzniecības plūsmās, tiek pārsniegtas attiecīgās kvotas, kas atbilst tradicionālajai katras konkrētās izcelsmes importa plūsmai.

| (173) | Šādos apstākļos, ja Savienība attiecīgajam tērauda importam nenosaka ārpuskvotas tarifu tādā līmenī, kas ir vismaz vienāds ar ASV piemēroto tarifu, tad eksportētājs uz ASV gūs papildu peļņu vai līdz minimumam samazinās zaudējumus, novirzot pārdošanas apjomu uz ES. Šī analīze liecina, ka ārpuskvotas tarifa līmenim, kas spēj nodrošināt minimālu Savienības aizsardzību no tirdzniecības novirzīšanas, vajadzētu būt vismaz 25 %. Tomēr šis līmenis neapturēs tirdzniecības novirzīšanu. ASV protekcionisma pasākumiem paaugstinot importa cenas, liela daļa ASV tērauda ražošanas, kas iepriekš bija ekonomiski neizdevīga, kļūst rentabla, pārvietojot importu un novirzot tirdzniecību uz citiem tirgiem, no kuriem Savienība ir vispievilcīgākais alternatīvais mērķis. |
| --- | --- |

(173)

Šādos apstākļos, ja Savienība attiecīgajam tērauda importam nenosaka ārpuskvotas tarifu tādā līmenī, kas ir vismaz vienāds ar ASV piemēroto tarifu, tad eksportētājs uz ASV gūs papildu peļņu vai līdz minimumam samazinās zaudējumus, novirzot pārdošanas apjomu uz ES. Šī analīze liecina, ka ārpuskvotas tarifa līmenim, kas spēj nodrošināt minimālu Savienības aizsardzību no tirdzniecības novirzīšanas, vajadzētu būt vismaz 25 %. Tomēr šis līmenis neapturēs tirdzniecības novirzīšanu. ASV protekcionisma pasākumiem paaugstinot importa cenas, liela daļa ASV tērauda ražošanas, kas iepriekš bija ekonomiski neizdevīga, kļūst rentabla, pārvietojot importu un novirzot tirdzniecību uz citiem tirgiem, no kuriem Savienība ir vispievilcīgākais alternatīvais mērķis.

| (174) | Šajā kontekstā mikroekonomikas modelēšana attiecībā uz Savienībā nonākušā importa seguma summu, kuru ierosināja Savienības ražošanas nozare un pagaidu posmā izklāstīja Komisija, ir svarīgs faktors, lai apspriestu eksportētāju, kas saskaras ar iepriekšminēto izvēli (pārdot ASV pēc to maksājumu veikšanas, kuri ieviesti ar ASV pasākumiem atbilstīgi 232. iedaļai, vai arī pakāpeniski palielināt eksportu uz Savienību virs tradicionālā pārdošanas apjoma, lai izvairītos no šā maksājuma), komerciālo rīcību. |
| --- | --- |

(174)

Šajā kontekstā mikroekonomikas modelēšana attiecībā uz Savienībā nonākušā importa seguma summu, kuru ierosināja Savienības ražošanas nozare un pagaidu posmā izklāstīja Komisija, ir svarīgs faktors, lai apspriestu eksportētāju, kas saskaras ar iepriekšminēto izvēli (pārdot ASV pēc to maksājumu veikšanas, kuri ieviesti ar ASV pasākumiem atbilstīgi 232. iedaļai, vai arī pakāpeniski palielināt eksportu uz Savienību virs tradicionālā pārdošanas apjoma, lai izvairītos no šā maksājuma), komerciālo rīcību.

| (175) | Pretēji dažu personu piezīmēs apgalvotajam modelēšanā izdarītie pieņēmumi ir reāli un konservatīvi. To pamatā nav galvenokārt Ķīnas izmaksas. Svarīgākais modelēšanā izmantoto izmaksu komponents ir izejmateriālu grozs, kas novērtēts starptautiskajās cenās. Ķīnas kritērijus izmanto tikai salīdzinoši mazākai daļai mainīgu papildizmaksu blakus izejmateriālu izmaksām, ņemot vērā to, ka Ķīna ir viens no lielākajiem eksportētājiem visdažādākajās ražojumu kategorijās. Visbeidzot, pārvadājumu izmaksu no Ķīnas uz Savienību, lai aprēķinātu izmaksas pēc izkraušanas uz vietas, izvēle aprēķinā ir ļoti konservatīvs pieņēmums, jo, ja būtu izmantotas zemākas pārvadājumu izmaksas no citām iespējamām izcelsmes vietām, seguma summa būtu lielāka. |
| --- | --- |

(175)

Pretēji dažu personu piezīmēs apgalvotajam modelēšanā izdarītie pieņēmumi ir reāli un konservatīvi. To pamatā nav galvenokārt Ķīnas izmaksas. Svarīgākais modelēšanā izmantoto izmaksu komponents ir izejmateriālu grozs, kas novērtēts starptautiskajās cenās. Ķīnas kritērijus izmanto tikai salīdzinoši mazākai daļai mainīgu papildizmaksu blakus izejmateriālu izmaksām, ņemot vērā to, ka Ķīna ir viens no lielākajiem eksportētājiem visdažādākajās ražojumu kategorijās. Visbeidzot, pārvadājumu izmaksu no Ķīnas uz Savienību, lai aprēķinātu izmaksas pēc izkraušanas uz vietas, izvēle aprēķinā ir ļoti konservatīvs pieņēmums, jo, ja būtu izmantotas zemākas pārvadājumu izmaksas no citām iespējamām izcelsmes vietām, seguma summa būtu lielāka.

| (176) | Šī modelēšana ļauj aprēķināt ārpuskvotas tarifa līmeni, kas patiešām spētu kavēt tirdzniecības novirzīšanu. Kā paskaidrots pagaidu pasākumu regulā, šī modelēšana rāda, ka tērauda eksportētājam uz Savienību starpība līdz pārdošanas peļņai lielā daļā visreprezentatīvāko izmeklējamo tērauda ražojumu kategoriju pārsniedz 30 %, bet vidējā vērtība ir 34 %. Tikai ārpuskvotas tarifi šādā līmenī varētu pilnīgi kompensēt attiecīgā tērauda importa Savienības tirgū starpību līdz pārdošanas peļņai un tādējādi likvidētu stimulu eksportētājiem uz ASV pārvirzīt uz Savienības tirgu novirzītos pārdošanas apjomus, jo ar šo tarifu šī pārdošana kļūst nerentabla. |
| --- | --- |

(176)

Šī modelēšana ļauj aprēķināt ārpuskvotas tarifa līmeni, kas patiešām spētu kavēt tirdzniecības novirzīšanu. Kā paskaidrots pagaidu pasākumu regulā, šī modelēšana rāda, ka tērauda eksportētājam uz Savienību starpība līdz pārdošanas peļņai lielā daļā visreprezentatīvāko izmeklējamo tērauda ražojumu kategoriju pārsniedz 30 %, bet vidējā vērtība ir 34 %. Tikai ārpuskvotas tarifi šādā līmenī varētu pilnīgi kompensēt attiecīgā tērauda importa Savienības tirgū starpību līdz pārdošanas peļņai un tādējādi likvidētu stimulu eksportētājiem uz ASV pārvirzīt uz Savienības tirgu novirzītos pārdošanas apjomus, jo ar šo tarifu šī pārdošana kļūst nerentabla.

| (177) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Savienība ir izvēlējusies pieņemt vismazāk traucējošo ārpuskvotas tarifu 25 % apmērā, kas ir starp zemākajiem iepriekš aprakstītajā iespēju klāstā. Kā paskaidrots iepriekš, šis ārpuskvotas kvotas tarifa līmenis nenodrošina pilnīgu aizsardzību, kas pilnīgi pasargātu Savienību no tirdzniecības novirzīšanas. Gluži pretēji, tas ne tikai nodrošinās tradicionālo importa apjomu brīvu plūsmu, bet minētie tarifa līmeņi pēc tarifa nomaksas joprojām atļaus ierobežotam īpatsvaram novirzīto pārdošanas apjomu ienākt Savienības tirgū, pat ja tradicionālie tirdzniecības līmeņi tiktu pārsniegti, lai apmierinātu sagaidāmo pieaugošo pieprasījumu. |
| --- | --- |

(177)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Savienība ir izvēlējusies pieņemt vismazāk traucējošo ārpuskvotas tarifu 25 % apmērā, kas ir starp zemākajiem iepriekš aprakstītajā iespēju klāstā. Kā paskaidrots iepriekš, šis ārpuskvotas kvotas tarifa līmenis nenodrošina pilnīgu aizsardzību, kas pilnīgi pasargātu Savienību no tirdzniecības novirzīšanas. Gluži pretēji, tas ne tikai nodrošinās tradicionālo importa apjomu brīvu plūsmu, bet minētie tarifa līmeņi pēc tarifa nomaksas joprojām atļaus ierobežotam īpatsvaram novirzīto pārdošanas apjomu ienākt Savienības tirgū, pat ja tradicionālie tirdzniecības līmeņi tiktu pārsniegti, lai apmierinātu sagaidāmo pieaugošo pieprasījumu.

| (178) | Saistībā ar ieinteresēto personu piezīmēm par vienota makroekonomikas modeļa izmantošanu, skatot visas ražojumu kategorijas kopā, nevis modelēšanā izmantojot atsevišķu analīzi, Komisija, kā paskaidrots pagaidu posmā un iepriekš 2. iedaļā, uzskata, ka, ņemot vērā ražojumu kategoriju lielo savstarpējo saistību no piedāvājuma un pieprasījuma viedokļa, šāds vispārējs novērtējums ir pilnībā piemērots, jo īpaši, ja tiek izmantotas konservatīvas elastības vērtības. |
| --- | --- |

(178)

Saistībā ar ieinteresēto personu piezīmēm par vienota makroekonomikas modeļa izmantošanu, skatot visas ražojumu kategorijas kopā, nevis modelēšanā izmantojot atsevišķu analīzi, Komisija, kā paskaidrots pagaidu posmā un iepriekš 2. iedaļā, uzskata, ka, ņemot vērā ražojumu kategoriju lielo savstarpējo saistību no piedāvājuma un pieprasījuma viedokļa, šāds vispārējs novērtējums ir pilnībā piemērots, jo īpaši, ja tiek izmantotas konservatīvas elastības vērtības.

| (179) | Pagaidu regulā Komisija norādīja, ka tā cieši sekos līdzi importa attīstībai pirms galīgās nostājas pieņemšanas. ASV un Savienības statistika par izmeklējamo tērauda ražojumu kategoriju importu liecina – neraugoties uz to, ka ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai ASV tirgū ir ievērojami palielinājuši cenas, importa apjoms ASV pēdējo sešu mēnešu laikā kopš 2018. gada maija ir būtiski pastāvīgi samazinājies, pastāvīgi palielinoties to pašu tērauda ražojumu kategoriju importam Savienībā tajā pašā laikposmā. No 2018. gada maija līdz septembrim izmeklējamo ražojumu kategoriju imports ASV ir samazinājies par 2,6 miljoniem tonnu salīdzinājumā ar to pašu laikposmu 2017. gadā, savukārt šo pašu ražojumu imports ES ir ievērojami pieaudzis, tajā pašā laikposmā palielinoties par 2 miljoniem tonnu (77 % no ASV importa samazinājuma). Tā ir skaidra augšupejoša tendence. Šie dati skaidri liecina, ka ASV protekcionisma pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai, lai panāktu tērauda importa apjoma samazinājumu par 13,3 miljoniem metrisko tonnu salīdzinājumā ar 2017. gada līmeni, patiešām darbojas. Tāpēc novērotās jaunākās importa tendences nešķiet pretrunā ar modeļa pieņēmumiem par iespējamo tirdzniecības plūsmas novirzīšanas rādītāju aptuveni 70 % apmērā, ko ASV pasākumi galu galā varētu sasniegt, tiklīdz laika gaitā būs pilnībā iestājušās to protekcionisma izraisītās sekas. Tas arī nav pretrunā ar to, ka ir nepieciešams ārpuskvotas tarifs virs 30 % apmērā, lai pilnībā aizsargātu Savienības tirgu no to radītās ietekmes. Šis līmenis arī sakrīt ar iepriekš aprakstītās mikroekonomiskās modelēšanas rezultātiem. |
| --- | --- |

(179)

Pagaidu regulā Komisija norādīja, ka tā cieši sekos līdzi importa attīstībai pirms galīgās nostājas pieņemšanas. ASV un Savienības statistika par izmeklējamo tērauda ražojumu kategoriju importu liecina – neraugoties uz to, ka ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai ASV tirgū ir ievērojami palielinājuši cenas, importa apjoms ASV pēdējo sešu mēnešu laikā kopš 2018. gada maija ir būtiski pastāvīgi samazinājies, pastāvīgi palielinoties to pašu tērauda ražojumu kategoriju importam Savienībā tajā pašā laikposmā. No 2018. gada maija līdz septembrim izmeklējamo ražojumu kategoriju imports ASV ir samazinājies par 2,6 miljoniem tonnu salīdzinājumā ar to pašu laikposmu 2017. gadā, savukārt šo pašu ražojumu imports ES ir ievērojami pieaudzis, tajā pašā laikposmā palielinoties par 2 miljoniem tonnu (77 % no ASV importa samazinājuma). Tā ir skaidra augšupejoša tendence. Šie dati skaidri liecina, ka ASV protekcionisma pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai, lai panāktu tērauda importa apjoma samazinājumu par 13,3 miljoniem metrisko tonnu salīdzinājumā ar 2017. gada līmeni, patiešām darbojas. Tāpēc novērotās jaunākās importa tendences nešķiet pretrunā ar modeļa pieņēmumiem par iespējamo tirdzniecības plūsmas novirzīšanas rādītāju aptuveni 70 % apmērā, ko ASV pasākumi galu galā varētu sasniegt, tiklīdz laika gaitā būs pilnībā iestājušās to protekcionisma izraisītās sekas. Tas arī nav pretrunā ar to, ka ir nepieciešams ārpuskvotas tarifs virs 30 % apmērā, lai pilnībā aizsargātu Savienības tirgu no to radītās ietekmes. Šis līmenis arī sakrīt ar iepriekš aprakstītās mikroekonomiskās modelēšanas rezultātiem.

| (180) | Attiecīgi Komisija ir nolēmusi apstiprināt ārpuskvotas tarifu 25 % apmērā, kas ir viena no zemākajām un vismazāk traucējošā korektīvā iespēja pret tirdzniecības novirzīšanu, kuru rada ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai. |
| --- | --- |

(180)

Attiecīgi Komisija ir nolēmusi apstiprināt ārpuskvotas tarifu 25 % apmērā, kas ir viena no zemākajām un vismazāk traucējošā korektīvā iespēja pret tirdzniecības novirzīšanu, kuru rada ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai.

8.2.   Tarifa kvotu pārvaldīšana

Tarifa kvotu pārvaldīšana

| (181) | Kā paskaidrots iepriekš, pamatojoties uz apsvērumiem par Savienības interesēm un lai pēc iespējas saglabātu tradicionālās tirdzniecības plūsmas, labākais veids, kā nodrošināt tarifa kvotu optimālu izmantošanu, ir sadalīt tās starp valstīm, kurām ir būtiska interese par attiecīgā ražojuma piegādi, un, attiecībā uz pārējām valstīm, hronoloģiskā secībā pēc datumiem, kad ir pieņemtas deklarācijas par laišanu brīvā apgrozībā, kā paredzēts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 (28). Šis pārvaldības veids prasa dalībvalstu un Komisijas ciešu sadarbību. |
| --- | --- |

(181)

Kā paskaidrots iepriekš, pamatojoties uz apsvērumiem par Savienības interesēm un lai pēc iespējas saglabātu tradicionālās tirdzniecības plūsmas, labākais veids, kā nodrošināt tarifa kvotu optimālu izmantošanu, ir sadalīt tās starp valstīm, kurām ir būtiska interese par attiecīgā ražojuma piegādi, un, attiecībā uz pārējām valstīm, hronoloģiskā secībā pēc datumiem, kad ir pieņemtas deklarācijas par laišanu brīvā apgrozībā, kā paredzēts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 (28). Šis pārvaldības veids prasa dalībvalstu un Komisijas ciešu sadarbību.

28

| (182) | Tiesības importēt preces no jaunattīstības valstīm, uz kurām tarifa kvotas neattiecina, ir atkarīgas no preču izcelsmes. Tādēļ būtu jāpiemēro pašlaik Savienībā spēkā esošie nepreferenciālas izcelsmes noteikšanas kritēriji. |
| --- | --- |

(182)

Tiesības importēt preces no jaunattīstības valstīm, uz kurām tarifa kvotas neattiecina, ir atkarīgas no preču izcelsmes. Tādēļ būtu jāpiemēro pašlaik Savienībā spēkā esošie nepreferenciālas izcelsmes noteikšanas kritēriji.

| (183) | Galīgo pasākumu nolūkā, lai tradicionālās tirdzniecības plūsmas varētu turpināties, tiks noteikta īpaša kvota katrai ražojumu kategorijai, kam šī regula nosaka galīgos pasākumus. |
| --- | --- |

(183)

Galīgo pasākumu nolūkā, lai tradicionālās tirdzniecības plūsmas varētu turpināties, tiks noteikta īpaša kvota katrai ražojumu kategorijai, kam šī regula nosaka galīgos pasākumus.

8.3.   Piemērojamie antidempinga un antisubsidēšanas pasākumi

Piemērojamie antidempinga un antisubsidēšanas pasākumi

| (184) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas vairāki lietotāji un importētāji atkārtoja savus apgalvojumus par to, ka Savienības ražotājiem spēkā esošo antidempinga un antisubsidēšanas pasākumu dēļ nav vajadzīga papildu aizsardzība un ka jebkurā gadījumā aizsardzības un antidempinga/antisubsidēšanas pasākumi nebūtu jākumulē. |
| --- | --- |

(184)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas vairāki lietotāji un importētāji atkārtoja savus apgalvojumus par to, ka Savienības ražotājiem spēkā esošo antidempinga un antisubsidēšanas pasākumu dēļ nav vajadzīga papildu aizsardzība un ka jebkurā gadījumā aizsardzības un antidempinga/antisubsidēšanas pasākumi nebūtu jākumulē.

| (185) | Komisija atgādina, ka antidempinga un kompensācijas maksājumu pasākumi nav vērsti uz Savienības tirgus slēgšanu, bet gan tikai uz kaitējošas tirdzniecības prakses novēršanu. Tādējādi šie pasākumi attiecas uz konkrētām valstīm, kuras nodarbojas ar dempingu un subsidēšanu, un tiem ir atšķirīga piemērošanas joma un mērķis salīdzinājumā ar aizsardzības pasākumu, kas noteikts ar šo regulu, un tie nav savstarpēji izslēdzoši. |
| --- | --- |

(185)

Komisija atgādina, ka antidempinga un kompensācijas maksājumu pasākumi nav vērsti uz Savienības tirgus slēgšanu, bet gan tikai uz kaitējošas tirdzniecības prakses novēršanu. Tādējādi šie pasākumi attiecas uz konkrētām valstīm, kuras nodarbojas ar dempingu un subsidēšanu, un tiem ir atšķirīga piemērošanas joma un mērķis salīdzinājumā ar aizsardzības pasākumu, kas noteikts ar šo regulu, un tie nav savstarpēji izslēdzoši.

| (186) | Tomēr, kā minēts pagaidu regulas 117. apsvērumā, Komisija atzīst, ka antidempinga/antisubsidēšanas pasākumu kumulēšana ar aizsardzības pasākumiem var radīt lielāku ietekmi, nekā vēlams. Tā kā šis kumulācijas jautājums varētu rasties tikai pēc tam, kad ir sasniegts kvotu maksimālais apjoms, Komisija izpētīs vajadzību risināt šo jautājumu vēlākā posmā un pienācīgā laikā. Šajā sakarā, lai izvairītos no tiesiskās aizsardzības līdzekļu dubultas noteikšanas, kad tiek pārsniegta tarifa kvota, Komisija var uzskatīt par nepieciešamu apturēt spēkā esošos antidempinga un kompensācijas maksājumus vai samazināt to līmeni, lai nodrošinātu, ka šo pasākumu kopējā ietekme nepārsniedz spēkā esošā aizsardzības pasākuma vai antidempinga/kompensācijas maksājumu augstāko līmeni. |
| --- | --- |

(186)

Tomēr, kā minēts pagaidu regulas 117. apsvērumā, Komisija atzīst, ka antidempinga/antisubsidēšanas pasākumu kumulēšana ar aizsardzības pasākumiem var radīt lielāku ietekmi, nekā vēlams. Tā kā šis kumulācijas jautājums varētu rasties tikai pēc tam, kad ir sasniegts kvotu maksimālais apjoms, Komisija izpētīs vajadzību risināt šo jautājumu vēlākā posmā un pienācīgā laikā. Šajā sakarā, lai izvairītos no tiesiskās aizsardzības līdzekļu dubultas noteikšanas, kad tiek pārsniegta tarifa kvota, Komisija var uzskatīt par nepieciešamu apturēt spēkā esošos antidempinga un kompensācijas maksājumus vai samazināt to līmeni, lai nodrošinātu, ka šo pasākumu kopējā ietekme nepārsniedz spēkā esošā aizsardzības pasākuma vai antidempinga/kompensācijas maksājumu augstāko līmeni.

8.4.   Ilgums

Ilgums

| (187) | Komisija uzskata, ka pasākumiem jābūt spēkā trīs gadus (ieskaitot pagaidu pasākumu noteikšanas laikposmu) – līdz 2021. gada 30. jūnijam. Tarifa kvota katrai attiecīgajai ražojumu kategorijai būtu jāatver laikposmam no 2019. gada 2. februāra līdz 2019. gada 30. jūnijam, pēc tam laikposmam no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam un pēc tam – laikposmam no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam, kā norādīts IV pielikumā. |
| --- | --- |

(187)

Komisija uzskata, ka pasākumiem jābūt spēkā trīs gadus (ieskaitot pagaidu pasākumu noteikšanas laikposmu) – līdz 2021. gada 30. jūnijam. Tarifa kvota katrai attiecīgajai ražojumu kategorijai būtu jāatver laikposmam no 2019. gada 2. februāra līdz 2019. gada 30. jūnijam, pēc tam laikposmam no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam un pēc tam – laikposmam no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam, kā norādīts IV pielikumā.

| (188) | Tā kā pasākumu ilgums pārsniedz vienu gadu, piemērošanas laikā tie ar regulāriem intervāliem pakāpeniski jāliberalizē. Komisija uzskata, ka vispiemērotākais veids, kā liberalizēt pasākumus, ir pēc katra gada palielināt beznodokļu kvotas līmeni par 5 %. Tam būtu jāietver pagaidu pasākumu piemērošanas laikposms, kas nozīmē, ka pirmā liberalizācija notiks 2019. gada 1. jūlijā, bet otrā – 2020. gada 1. jūlijā. Turpmākā liberalizācija notiks pēc tāda paša modeļa. |
| --- | --- |

(188)

Tā kā pasākumu ilgums pārsniedz vienu gadu, piemērošanas laikā tie ar regulāriem intervāliem pakāpeniski jāliberalizē. Komisija uzskata, ka vispiemērotākais veids, kā liberalizēt pasākumus, ir pēc katra gada palielināt beznodokļu kvotas līmeni par 5 %. Tam būtu jāietver pagaidu pasākumu piemērošanas laikposms, kas nozīmē, ka pirmā liberalizācija notiks 2019. gada 1. jūlijā, bet otrā – 2020. gada 1. jūlijā. Turpmākā liberalizācija notiks pēc tāda paša modeļa.

8.5.   Tērauda ražojumu uzraudzība

Tērauda ražojumu uzraudzība

| (189) | Uzraudzības pasākumi tērauda ražojumiem, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, tika ieviesti 2016. gada aprīlī, jo atklājās, ka importa tendences draud radīt nopietnu kaitējumu. Ņemot vērā šīs izmeklēšanas konstatējumus un galīgo aizsardzības pasākumu noteikšanu, Komisija uzskata, ka aizsardzības pasākumu ieviešanas laikā būtu jāaptur uzraudzības sistēma tērauda ražojumiem, uz kuriem attiecas drošības pasākumi. |
| --- | --- |

(189)

Uzraudzības pasākumi tērauda ražojumiem, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, tika ieviesti 2016. gada aprīlī, jo atklājās, ka importa tendences draud radīt nopietnu kaitējumu. Ņemot vērā šīs izmeklēšanas konstatējumus un galīgo aizsardzības pasākumu noteikšanu, Komisija uzskata, ka aizsardzības pasākumu ieviešanas laikā būtu jāaptur uzraudzības sistēma tērauda ražojumiem, uz kuriem attiecas drošības pasākumi.

9.   KONKRĒTU VALSTU IZSLĒGŠANA NO GALĪGO PASĀKUMU TVĒRUMA

KONKRĒTU VALSTU IZSLĒGŠANA NO GALĪGO PASĀKUMU TVĒRUMA

| (190) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/478 18. pantu un Savienības starptautiskajām saistībām pagaidu pasākumi nebūtu jāpiemēro ražojumiem, kuru izcelsme ir jaunattīstības valstī, kas ir PTO dalībniece, ja tās daļa no attiecīgā ražojuma importa Savienībā nepārsniedz 3 %, ar noteikumu, ka tās jaunattīstības valstis, kuras ir PTO dalībnieces un kuru importa daļa nepārsniedz 3 %, kopā ieved līdz 9 % visu Savienībā importēto attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(190)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/478 18. pantu un Savienības starptautiskajām saistībām pagaidu pasākumi nebūtu jāpiemēro ražojumiem, kuru izcelsme ir jaunattīstības valstī, kas ir PTO dalībniece, ja tās daļa no attiecīgā ražojuma importa Savienībā nepārsniedz 3 %, ar noteikumu, ka tās jaunattīstības valstis, kuras ir PTO dalībnieces un kuru importa daļa nepārsniedz 3 %, kopā ieved līdz 9 % visu Savienībā importēto attiecīgo ražojumu.

| (191) | Komisijas galīgais konstatējums liecina, ka konkrētu jaunattīstības valstu izcelsmes attiecīgo ražojumu kategorijas atbilst prasībām iepriekš minētās atkāpes izmantošanai. III.2. pielikumā (Ražojumu kategoriju saraksts, kuru izcelsme ir jaunattīstības valstīs, uz kurām attiecas galīgie pasākumi) ir norādītas jaunattīstības valstis šīs regulas nolūkiem. Tajā arī attiecībā uz katru no 26 ražojumu kategorijām ir norādītas jaunattīstības valstis, uz kurām attiecas pagaidu pasākumi. Komisija uzskata, ka ir lietderīgi aprēķināt importa apjomu no jaunattīstības valstīm, pamatojoties uz jaunākā perioda statistiku par katru ražojumu kategoriju, jo tarifa kvotas arī nosaka, balstoties uz katras kategorijas tradicionālajām tirdzniecības plūsmām atsevišķi. |
| --- | --- |

(191)

Komisijas galīgais konstatējums liecina, ka konkrētu jaunattīstības valstu izcelsmes attiecīgo ražojumu kategorijas atbilst prasībām iepriekš minētās atkāpes izmantošanai. III.2. pielikumā (Ražojumu kategoriju saraksts, kuru izcelsme ir jaunattīstības valstīs, uz kurām attiecas galīgie pasākumi) ir norādītas jaunattīstības valstis šīs regulas nolūkiem. Tajā arī attiecībā uz katru no 26 ražojumu kategorijām ir norādītas jaunattīstības valstis, uz kurām attiecas pagaidu pasākumi. Komisija uzskata, ka ir lietderīgi aprēķināt importa apjomu no jaunattīstības valstīm, pamatojoties uz jaunākā perioda statistiku par katru ražojumu kategoriju, jo tarifa kvotas arī nosaka, balstoties uz katras kategorijas tradicionālajām tirdzniecības plūsmām atsevišķi.

| (192) | Tā kā jaunattīstības valstu, kas ir PTO dalībnieces, izslēgšana būtu jāpiemēro tik ilgi, kamēr to daļa Savienības veiktajā importā nepārsniedz 3 %, Komisija regulāri un vismaz katra pasākumu noteikšanas gada beigās veiks situācijas novērtējumu, lai pārbaudītu, vai kāda valsts ir pārsniegusi iepriekš minēto robežvērtību un tādēļ, iespējams, būtu jāiekļauj aizsardzības pasākumu tvērumā. |
| --- | --- |

(192)

Tā kā jaunattīstības valstu, kas ir PTO dalībnieces, izslēgšana būtu jāpiemēro tik ilgi, kamēr to daļa Savienības veiktajā importā nepārsniedz 3 %, Komisija regulāri un vismaz katra pasākumu noteikšanas gada beigās veiks situācijas novērtējumu, lai pārbaudītu, vai kāda valsts ir pārsniegusi iepriekš minēto robežvērtību un tādēļ, iespējams, būtu jāiekļauj aizsardzības pasākumu tvērumā.

| (193) | Kā izklāstīts pagaidu regulas 80. apsvērumā, ņemot vērā tirgu ciešo integrāciju ar EEZ dalībvalstīm, kopējos rādītājus par importu no šīm valstīm un zemo tirdzniecības plūsmu novirzīšanas risku, Komisija uzskata, ka Norvēģijas, Islandes un Lihtenšteinas izcelsmes novērtējamajiem ražojumiem šī regula nebūtu jāpiemēro. Turklāt, lai ievērotu divpusējās saistības, no šīs regulas piemērošanas būtu jāizslēdz arī konkrētas valstis, ar kurām Savienība ir parakstījusi pašlaik spēkā esošu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (29). Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija nesaņēma nekādas piezīmes, kas liktu mainīt šos secinājumus, tāpēc tie tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(193)

Kā izklāstīts pagaidu regulas 80. apsvērumā, ņemot vērā tirgu ciešo integrāciju ar EEZ dalībvalstīm, kopējos rādītājus par importu no šīm valstīm un zemo tirdzniecības plūsmu novirzīšanas risku, Komisija uzskata, ka Norvēģijas, Islandes un Lihtenšteinas izcelsmes novērtējamajiem ražojumiem šī regula nebūtu jāpiemēro. Turklāt, lai ievērotu divpusējās saistības, no šīs regulas piemērošanas būtu jāizslēdz arī konkrētas valstis, ar kurām Savienība ir parakstījusi pašlaik spēkā esošu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (29). Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija nesaņēma nekādas piezīmes, kas liktu mainīt šos secinājumus, tāpēc tie tiek apstiprināti.

29

10.   PIENĀKUMI, KAS IZRIET NO DIVPUSĒJIEM NOLĪGUMIEM STARP SAVIENĪBU UN TREŠĀM VALSTĪM

PIENĀKUMI, KAS IZRIET NO DIVPUSĒJIEM NOLĪGUMIEM STARP SAVIENĪBU UN TREŠĀM VALSTĪM

| (194) | Komisija nodrošināja, ka aizsardzības pasākumi, kas tiek pieņemti ar šo regulu, atbilst arī pienākumiem, kuri izriet no divpusējiem nolīgumiem, kas parakstīti ar dažām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(194)

Komisija nodrošināja, ka aizsardzības pasākumi, kas tiek pieņemti ar šo regulu, atbilst arī pienākumiem, kuri izriet no divpusējiem nolīgumiem, kas parakstīti ar dažām trešām valstīm.

| (195) | Šajā ziņā jāatzīmē – tika konstatēts, ka importa apjoms Savienībā no Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izmeklēšanas periodā ir ievērojami palielinājies un veicinājis nopietna kaitējuma draudus Savienības tērauda ražošanas nozarei. Tādējādi šis imports atbilst nosacījumiem, lai īstenotu aizsardzības pasākumus saskaņā ar 37. panta 1. punktu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā, kas noslēgts starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (30). |
| --- | --- |

(195)

Šajā ziņā jāatzīmē – tika konstatēts, ka importa apjoms Savienībā no Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izmeklēšanas periodā ir ievērojami palielinājies un veicinājis nopietna kaitējuma draudus Savienības tērauda ražošanas nozarei. Tādējādi šis imports atbilst nosacījumiem, lai īstenotu aizsardzības pasākumus saskaņā ar 37. panta 1. punktu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā, kas noslēgts starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (30).

30

| (196) | Turklāt tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā izmeklēšanas tvērumu un secinājumus, tērauda ražošanas nozarē pastāv nopietni traucējumi, tāpēc aizsardzības pasākumi ir pamatoti arī saskaņā ar 26. pantu Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā, kas noslēgts 1972. gadā (31). |
| --- | --- |

(196)

Turklāt tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā izmeklēšanas tvērumu un secinājumus, tērauda ražošanas nozarē pastāv nopietni traucējumi, tāpēc aizsardzības pasākumi ir pamatoti arī saskaņā ar 26. pantu Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā, kas noslēgts 1972. gadā (31).

31

| (197) | Visbeidzot, arī Turcijas izcelsmes imports atbilst nosacījumiem, kas paredzēti 12. pantā nolīgumā par tādu produktu tirdzniecību starp Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Turcijas Republiku, uz kuriem attiecas Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgums (32), un 60. pantā Papildu protokolā, kurš parakstīts 1970. gada 23. novembrī un pievienots Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju (33). |
| --- | --- |

(197)

Visbeidzot, arī Turcijas izcelsmes imports atbilst nosacījumiem, kas paredzēti 12. pantā nolīgumā par tādu produktu tirdzniecību starp Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Turcijas Republiku, uz kuriem attiecas Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgums (32), un 60. pantā Papildu protokolā, kurš parakstīts 1970. gada 23. novembrī un pievienots Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju (33).

32

33

11.   NOBEIGUMA APSVĒRUMI

NOBEIGUMA APSVĒRUMI

| (198) | Ņemot vērā Tiesas judikatūru (34), ir lietderīgi paredzēt nokavējuma procentu likmi, kas maksājama galīgo maksājumu iespējamas atmaksas gadījumā, jo attiecīgajos spēkā esošajos noteikumos par muitas nodokļiem šāda procentu likme nav paredzēta un valsts noteikumu piemērošana radītu pārmērīgu konkurences kropļošanu starp tirgus dalībniekiem atkarībā no tā, kura dalībvalsts ir izvēlēta muitošanai. |
| --- | --- |

(198)

Ņemot vērā Tiesas judikatūru (34), ir lietderīgi paredzēt nokavējuma procentu likmi, kas maksājama galīgo maksājumu iespējamas atmaksas gadījumā, jo attiecīgajos spēkā esošajos noteikumos par muitas nodokļiem šāda procentu likme nav paredzēta un valsts noteikumu piemērošana radītu pārmērīgu konkurences kropļošanu starp tirgus dalībniekiem atkarībā no tā, kura dalībvalsts ir izvēlēta muitošanai.

34

| (199) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota saskaņā ar attiecīgi Regulas (ES) 2015/478 3. panta 3. punktu un Regulas (ES) 2015/755 22. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

(199)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota saskaņā ar attiecīgi Regulas (ES) 2015/478 3. panta 3. punktu un Regulas (ES) 2015/755 22. panta 3. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ievērojot 6. un 7. pantu, ar šo tiek atvērta tarifa kvota, lai Savienībā importētu katru no 26 attiecīgajām ražojumu kategorijām (atbilstīgi attiecīgajiem KN kodiem, kuri minēti I pielikumā), katrā laikposmā, kas norādīts IV.1. un IV.2. pielikumā.

2.   Katrā attiecīgajā ražojumu kategorijā, izņemot 1. ražojumu kategoriju, daļa no katras tarifa kvotas tiek piešķirta IV pielikumā norādītajām valstīm.

3.   Katras tarifa kvotas atlikušā daļa un tarifa kvota 1. ražojumu kategorijai tiek piešķirta rindas kārtībā, pamatojoties uz tarifa kvotu, kas noteikta visos īstenošanas ceturkšņos vienādi.

4.   Katras ceturkšņa kvotas izsmelšana tiek apturēta Komisijas divdesmitajā darba dienā pēc attiecīgā ceturkšņa beigām. Katra ceturkšņa beigās tarifa kvotas atlikumi tiek automātiski pārnesti uz nākamo ceturksni. Galīgās tarifa kvotas piemērošanas gada pēdējā ceturkšņa beigās atlikušo apjomu nepārnes.

5.   Ja attiecīgā kvota saskaņā ar 2. punktu kādai valstij ir izsmelta, importu no šīs valsts var veikt atbilstīgi tās pašas ražojumu kategorijas tarifa kvotas atlikušajai daļai. Šo noteikumu piemēro tikai katra galīgās tarifa kvotas piemērošanas gada pēdējā ceturksnī.

6.   Ja attiecīgā tarifa kvota ir izsmelta vai ja ražojumu kategoriju importam nepiemēro attiecīgo tarifa kvotu, IV.1. pielikumā norādītajām ražojumu kategorijām piemēro papildu maksājumu 25 % apmērā, kas piemērojams neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas.

2. pants

1.   Jebkura ražojuma, uz kuru attiecas šī regula, izcelsmi nosaka saskaņā ar Savienībā spēkā esošajiem noteikumiem par nepreferenciālu izcelsmi.

2.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. Nokavējuma procents, kas maksājams tādas atmaksas gadījumā, kura rada tiesības uz nokavējuma procenta maksājumu, ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā beidzas maksājuma termiņš, palielināta par vienu procentpunktu.

3. pants

Tarifa kvotas, kas norādītas 1. pantā, pārvalda Komisija un dalībvalstis saskaņā ar tarifu kvotu pārvaldības sistēmu, kura paredzēta Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 49.–54. pantā.

4. pants

Dalībvalstis un Komisija cieši sadarbojas, lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanu.

5. pants

1.   Ievērojot 2. punktu, IV pielikumā norādīto 26 ražojumu kategoriju importam, kā izcelsme ir kādā no III pielikumā minētajām valstīm, 1. pantā paredzētos pasākumus nepiemēro.

2.   Katrai no IV pielikumā minētajām 26 ražojumu kategorijām III.2. pielikumā ir noteiktas izcelsmes valstis, kurām piemēro 1. pantā paredzētos pasākumus.

6. pants

1.   Norvēģijas, Islandes un Lihtenšteinas izcelsmes ražojumiem 1. pantā paredzētos pasākumus nepiemēro.

2.   Arī šādām valstīm nepiemēro 1. pantā paredzētos pasākumus: Botsvāna, Kamerūna, Fidži, Gana, Kotdivuāra, Lesoto, Mozambika, Namībija, Dienvidāfrika un Svatini.

7. pants

Aizsardzības pasākumu, kas noteikti 1. pantā, ieviešanas laikā attiecībā uz IV pielikumā minētajiem ražojumiem tiek apturēti iepriekšējas uzraudzības pasākumi, kuri ir spēkā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/670 (35).

8. pants

Laikposmā, kas noteikts IV.1. un IV.2. pielikumā, Komisija var pārskatīt pasākumus apstākļu maiņas gadījumā.

9. pants

Visas summas, kas samaksātas saistībā ar papildu maksājumiem, kuri noteikti saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/1013 attiecībā uz šīs regulas IV pielikumā norādītajiem ražojumiem, tiek galīgi iekasētas tādā apmērā, kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) 2018/1013 1. panta 3. punktā.

10. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 31. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 83, 27.3.2015., 16. lpp.

1

(2)  
  OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.

2

(3)  Komisijas 2018. gada 17. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2018/1013 (), ar ko nosaka pagaidu aizsargpasākumus attiecībā uz konkrētu tērauda ražojumu importu (OV L 181, 18.7.2018., 39. lpp.).

3

(4)  Paziņojums par aizsardzības izmeklēšanas sākšanu attiecībā uz tērauda ražojumu importu (OV C 111, 26.3.2018., 29. lpp.).

4

(5)  Paziņojums, ar ko groza paziņojumu par aizsardzības izmeklēšanas sākšanu attiecībā uz tērauda ražojumu importu (OV C 225, 28.6.2018., 54. lpp.).

5

(6)  PTO Apelācijas institūcijas ziņojums, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/AB/R, 319. punkts.

6

US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products

(7)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1694/2002 (OV L 261, 28.9.2002., 1. lpp.).

7

(8)  PTO ekspertu grupas ziņojums, Dominican Republic – Safeguard Measures on Imports of Polypropylene Bags and Tubular Fabric, WT/DS415/R, WT/DS416/R, WT/DS417/R, WT/DS418/R, 7.177. un 7.236. punkts.

8

Dominican Republic – Safeguard Measures on Imports of Polypropylene Bags and Tubular Fabric

(9)  Botsvāna, Kamerūna, Fidži, Gana, Kotdivuāra, Lesoto, Mozambika, Namībija, Dienvidāfrika un Svatini.

9

(10)  10., 11., 19., 24. un 27. produktu kategorija.

10

(11)  Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Indija, Ķīnas Tautas Republika, Krievija, Dienvidkoreja un Turcija.

11

(12)  PTO Apelācijas institūcijas ziņojums, Argentina – Safeguard Measures on Imports of Footwear, WT/DS121/9, 131. punkts.

12

Argentina – Safeguard Measures on Imports of Footwear

(13)  PTO ekspertu grupas ziņojums, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Wheat Gluten from the European Communities, WT/DS166/R, 8.31. punkts.

13

US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Wheat Gluten from the European Communities

(14)  PTO ekspertu grupas ziņojums, Ukraine – Definitive Safeguard Measures on Passenger Cars, WT/DS468/R, ekspertu grupas 2015. gada 26. jūnija ziņojums, 7.146. punkts.

14

Ukraine – Definitive Safeguard Measures on Passenger Cars

(15)  PTO ekspertu grupas ziņojums, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/R, 10.168. punkts.

15

US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products

(16)  PTO Apelācijas institūcijas ziņojums, Argentina – Safeguard Measures on Imports of Footwear, WT/DS121/AB/R, pieņemts 2000. gada 12. janvārī, 130. punkts.

16

Argentina – Safeguard Measures on Imports of Footwear

(17)  PTO ekspertu grupas ziņojums, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/R, 17. zemsvītras piezīme, 374. punkts.

17

US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products

(18)  PTO ekspertu grupas ziņojums, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/R, 10.168. punkts, 16. zemsvītras piezīme, 7.132. punkts.

18

US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products

(19)  https://www.globaltradealert.org/reports/download/44, 11. lpp.

19

(20)  COM(2016) 155 final, 2016. gada 16. marts.

20

(21)  Avots: Global Trade Atlas.

21

Global Trade Atlas

(22)  https://www.cbp.gov/trade/quota/bulletins/qb-18-126-absolute-quota-aluminum-products-argentina-brazil-south-korea

22

(23)  ASV pasākumi atbilstīgi 232. iedaļai stājās spēkā 2018. gada 8. martā, un Komisija analizēja datus līdz 2018. gada septembrim.

23

(24)  Uzņēmumi un paziņojumu datumi, apjoms milj. īso tonnu: Big River, 25.4.2018. un 29.6.2018., 3,2; US Steel, 5.3.2018., 2,8; JSW Steel, 26.3.2018. un 21.6.2018., 2,5; Nucor, 10.1.2018., 2.3.2018., 11.5.2018. un 7.9.2018., 2,25; North Star Bluescope, 13.8.2018., 0,7-1,0; Liberty Steel Group, 26.6.2018., 0,75; Republic Steel Group, 12.3.2018. un 19.7.2018., 0,66; Steel Dynamics, 26.6.2018., 0,4. Kopējais plānotais jaudas palielinājums, par kuru ziņots šajā nevisaptverošajā 2018. gada preses paziņojumu sarakstā (galvenokārt uzņēmumu paziņojumi presei), ir 13,5 miljoni īso tonnu, kas atbilst aptuveni 12 miljoniem metrisko tonnu.

24

Big River

US Steel

JSW Steel

Nucor

North Star Bluescope

Liberty Steel Group

Republic Steel Group

Steel Dynamics

(25)  7. panta 2.c punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1036, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Regulu (ES) 2018/825 (OV L 143, 7.6.2018., 6. lpp.).

25

(26)  PTO Apelācijas institūcijas ziņojums, US- Line Pipe, WT/DS202, 235. punkts.

26

US- Line Pipe

(27)  KN kodi 7225 19 90 un 7226 19 80.

27

(28)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

28

(29)  Botsvāna, Kamerūna, Fidži, Gana, Kotdivuāra, Lesoto, Mozambika, Namībija, Dienvidāfrika un Svatini.

29

(30)  
  OV L 84, 20.3.2004., 13. lpp.

30

(31)  
  OV L 300, 31.12.1972., 189. lpp.

31

(32)  
  OV L 227, 7.9.1996., 3. lpp.

32

(33)  
  OV L 293, 29.12.1972., 3. lpp.

33

(34)  Tiesas (trešā palāta) 2017. gada 18. janvāra spriedums lietā C-365/15 Wortmann/Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, 35.–39. punkts.

34

Wortmann

Hauptzollamt Bielefeld

(35)  Komisijas 2016. gada 28. aprīļa Īstenošanas regula (ES) 2016/670, ar ko ievieš iepriekšēju Savienības uzraudzību attiecībā uz dažu tādu dzelzs un tērauda ražojumu importu, kuru izcelsme ir dažās trešās valstīs (OV L 115, 29.4.2016., 37. lpp.).

35

---

I PIELIKUMS

Attiecīgais ražojums

| Ražojuma numurs | Ražojumu kategorija | KN kodi |
| --- | --- | --- |
| 1. | Neleģēta un citādas leģēta tērauda loksnes un sloksnes, karsti velmētas | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 |
| 2. | Neleģēta un citādas leģēta tērauda loksnes, auksti velmētas | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 |
| 3. | Elektrotehniskā tērauda loksnes (izņemot GOES) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 |
| 4. | Ar metālu pārklātas loksnes | 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 |
| 5. | Loksnes ar organisku pārklājumu | 7210 70 80 , 7212 40 80 |
| 6. | Skārda velmētavu ražojumi | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 |
| 7. | Neleģēta un citādas leģēta tērauda quarto loksnes | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 |
| 8. | Nerūsējošā tērauda loksnes un sloksnes, karsti velmētas | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 |
| 9. | Nerūsējošā tērauda loksnes un sloksnes, auksti velmētas | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 |
| 10. | Nerūsējošā tērauda quarto loksnes, karsti velmētas | 7219 21 10 , 7219 21 90 |
| 11. | Neteksturētas elektrotehniskā tērauda loksnes | 7225 11 00 , 7226 11 00 |
| 12. | Neleģēti un citādi leģēti šķirņu velmējumi un vieglie profili | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 |
| 13. | Stiegras | 7214 20 00 , 7214 99 10 |
| 14. | Nerūsējošā tērauda stieņi un vieglie profili | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 |
| 15. | Nerūsējošā tērauda stiepļu stieņi | 7221 00 10 , 7221 00 90 |
| 16. | Neleģēta un citādi leģēta tērauda stiepļu stieņi | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 |
| 17. | Dzelzs un neleģēta tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |
| 18. | Rievkonstrukcijas | 7301 10 00 |
| 19. | Dzelzceļa materiāli | 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 |
| 20. | Gāzes cauruļvadi | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 |
| 21. | Dobi profili | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 |
| 22. | Nerūsējošā tērauda bezšuvju caurules un caurulītes | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 |
| 23. | Nesošās caurules un caurulītes | 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 |
| 24. | Citādas bezšuvju caurules | 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 |
| 25. | Lielas metinātas caurules | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 |
| 26. | Citādas metinātas caurulītes | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 |
| 27. | Neleģēta un citu leģētu tēraudu aukstās apdares stieņi | 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 |
| 28. | Neleģēta tērauda stieples | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 |

Ražojuma numurs

Ražojumu kategorija

KN kodi

1.

Neleģēta un citādas leģēta tērauda loksnes un sloksnes, karsti velmētas

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

2.

Neleģēta un citādas leģēta tērauda loksnes, auksti velmētas

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

3.

Elektrotehniskā tērauda loksnes (izņemot GOES)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

4.

Ar metālu pārklātas loksnes

7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

5.

Loksnes ar organisku pārklājumu

7210 70 80 , 7212 40 80

6.

Skārda velmētavu ražojumi

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

7.

Neleģēta un citādas leģēta tērauda quarto loksnes

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

8.

Nerūsējošā tērauda loksnes un sloksnes, karsti velmētas

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

9.

Nerūsējošā tērauda loksnes un sloksnes, auksti velmētas

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

10.

Nerūsējošā tērauda quarto loksnes, karsti velmētas

7219 21 10 , 7219 21 90

11.

Neteksturētas elektrotehniskā tērauda loksnes

7225 11 00 , 7226 11 00

12.

Neleģēti un citādi leģēti šķirņu velmējumi un vieglie profili

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

13.

Stiegras

7214 20 00 , 7214 99 10

14.

Nerūsējošā tērauda stieņi un vieglie profili

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

15.

Nerūsējošā tērauda stiepļu stieņi

7221 00 10 , 7221 00 90

16.

Neleģēta un citādi leģēta tērauda stiepļu stieņi

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

17.

Dzelzs un neleģēta tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

18.

Rievkonstrukcijas

7301 10 00

19.

Dzelzceļa materiāli

7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00

20.

Gāzes cauruļvadi

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

21.

Dobi profili

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

22.

Nerūsējošā tērauda bezšuvju caurules un caurulītes

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

23.

Nesošās caurules un caurulītes

7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

24.

Citādas bezšuvju caurules

7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00

25.

Lielas metinātas caurules

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

26.

Citādas metinātas caurulītes

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

27.

Neleģēta un citu leģētu tēraudu aukstās apdares stieņi

7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80

28.

Neleģēta tērauda stieples

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

---

II PIELIKUMS

II.1. Importa apjoma pieaugums 26 ražojumu kategorijās (t)

| Ražojuma numurs | Ražojumu kategorija | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | JP | Pieaugums JP, sal. ar 2013. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Neleģēta un citādas leģēta tērauda loksnes un sloksnes, karsti velmētas | 4 867 242 | 5 263 815 | 7 854 395 | 8 610 847 | 7 048 217 | 7 209 718 | 48 % |
| 2. | Neleģēta un citādas leģēta tērauda loksnes, auksti velmētas | 1 837 875 | 1 906 067 | 2 761 337 | 2 007 299 | 2 463 937 | 2 463 941 | 34 % |
| 3. | Elektrotehniskā tērauda loksnes (izņemot GOES) | 266 355 | 284 376 | 279 777 | 312 647 | 377 744 | 433 526 | 63 % |
| 4. | Ar metālu pārklātas loksnes | 1 855 325 | 2 203 135 | 2 688 830 | 3 924 906 | 5 019 132 | 4 637 052 | 150 % |
| 5. | Loksnes ar organisku pārklājumu | 681 646 | 725 004 | 622 482 | 730 619 | 919 000 | 937 693 | 38 % |
| 6. | Skārda velmētavu ražojumi | 549 941 | 660 743 | 634 722 | 754 638 | 616 810 | 735 928 | 34 % |
| 7. | Neleģēta un citādas leģēta tērauda quarto loksnes | 1 439 430 | 1 968 634 | 2 573 220 | 2 834 744 | 2 549 694 | 2 374 170 | 65 % |
| 8. | Nerūsējošā tērauda loksnes un sloksnes, karsti velmētas | 157 197 | 213 885 | 247 090 | 326 631 | 407 886 | 408 468 | 160 % |
| 9. | Nerūsējošā tērauda loksnes un sloksnes, auksti velmētas | 645 004 | 954 179 | 697 199 | 753 058 | 869 091 | 972 415 | 51 % |
| 10. | Nerūsējošā tērauda quarto loksnes, karsti velmētas | 26 799 | 34 700 | 31 586 | 25 995 | 27 704 | 28 677 | 7 % |
| 12. | Neleģēti un citādi leģēti šķirņu velmējumi un vieglie profili | 942 999 | 1 265 397 | 1 233 328 | 1 429 511 | 1 419 973 | 1 792 392 | 90 % |
| 13. | Stiegras | 528 702 | 972 572 | 1 430 000 | 1 292 936 | 1 191 379 | 1 755 338 | 232 % |
| 14. | Nerūsējošā tērauda stieņi un vieglie profili | 114 638 | 149 670 | 144 875 | 149 499 | 161 973 | 184 811 | 61 % |
| 15. | Nerūsējošā tērauda stiepļu stieņi | 52 068 | 71 209 | 57 542 | 58 659 | 63 022 | 69 786 | 34 % |
| 16. | Neleģēta un citādi leģēta tērauda stiepļu stieņi | 1 107 169 | 1 267 308 | 1 694 707 | 2 001 322 | 2 093 877 | 2 354 164 | 113 % |
| 17. | Dzelzs un neleģēta tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili | 222 797 | 274 863 | 267 851 | 387 353 | 262 759 | 373 732 | 68 % |
| 18. | Rievkonstrukcijas | 15 871 | 16 497 | 14 051 | 36 683 | 84 549 | 83 502 | 426 % |
| 19. | Dzelzceļa materiāli | 14 587 | 25 532 | 23 202 | 12 494 | 18 232 | 23 013 | 58 % |
| 20. | Gāzes cauruļvadi | 275 378 | 349 078 | 314 471 | 354 261 | 401 410 | 445 569 | 62 % |
| 21. | Dobi profili | 485 038 | 578 426 | 602 190 | 757 274 | 862 889 | 956 360 | 97 % |
| 22. | Nerūsējošā tērauda bezšuvju caurules un caurulītes | 42 417 | 55 590 | 54 948 | 51 614 | 49 593 | 49 781 | 17 % |
| 24. | Citādas bezšuvju caurules | 440 696 | 509 052 | 448 761 | 448 333 | 410 822 | 480 600 | 9 % |
| 25. | Lielas metinātas caurules | 295 502 | 418 808 | 218 549 | 171 512 | 1 053 049 | 720 886 | 144 % |
| 26. | Citādas metinātas caurulītes | 462 137 | 484 915 | 494 914 | 526 634 | 551 764 | 558 457 | 21 % |
| 27. | Neleģēta un citu leģētu tēraudu aukstās apdares stieņi | 446 086 | 514 066 | 479 271 | 454 924 | 454 921 | 501 232 | 12 % |
| 28. | Neleģēta tērauda stieples | 555 798 | 700 560 | 683 041 | 726 158 | 714 480 | 762 600 | 37 % |

Ražojuma numurs

Ražojumu kategorija

2013

2014

2015

2016

2017

JP

Pieaugums JP, sal. ar 2013. g.

1.

Neleģēta un citādas leģēta tērauda loksnes un sloksnes, karsti velmētas

4 867 242

5 263 815

7 854 395

8 610 847

7 048 217

7 209 718

48 %

2.

Neleģēta un citādas leģēta tērauda loksnes, auksti velmētas

1 837 875

1 906 067

2 761 337

2 007 299

2 463 937

2 463 941

34 %

3.

Elektrotehniskā tērauda loksnes (izņemot GOES)

266 355

284 376

279 777

312 647

377 744

433 526

63 %

4.

Ar metālu pārklātas loksnes

1 855 325

2 203 135

2 688 830

3 924 906

5 019 132

4 637 052

150 %

5.

Loksnes ar organisku pārklājumu

681 646

725 004

622 482

730 619

919 000

937 693

38 %

6.

Skārda velmētavu ražojumi

549 941

660 743

634 722

754 638

616 810

735 928

34 %

7.

Neleģēta un citādas leģēta tērauda quarto loksnes

1 439 430

1 968 634

2 573 220

2 834 744

2 549 694

2 374 170

65 %

8.

Nerūsējošā tērauda loksnes un sloksnes, karsti velmētas

157 197

213 885

247 090

326 631

407 886

408 468

160 %

9.

Nerūsējošā tērauda loksnes un sloksnes, auksti velmētas

645 004

954 179

697 199

753 058

869 091

972 415

51 %

10.

Nerūsējošā tērauda quarto loksnes, karsti velmētas

26 799

34 700

31 586

25 995

27 704

28 677

7 %

12.

Neleģēti un citādi leģēti šķirņu velmējumi un vieglie profili

942 999

1 265 397

1 233 328

1 429 511

1 419 973

1 792 392

90 %

13.

Stiegras

528 702

972 572

1 430 000

1 292 936

1 191 379

1 755 338

232 %

14.

Nerūsējošā tērauda stieņi un vieglie profili

114 638

149 670

144 875

149 499

161 973

184 811

61 %

15.

Nerūsējošā tērauda stiepļu stieņi

52 068

71 209

57 542

58 659

63 022

69 786

34 %

16.

Neleģēta un citādi leģēta tērauda stiepļu stieņi

1 107 169

1 267 308

1 694 707

2 001 322

2 093 877

2 354 164

113 %

17.

Dzelzs un neleģēta tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili

222 797

274 863

267 851

387 353

262 759

373 732

68 %

18.

Rievkonstrukcijas

15 871

16 497

14 051

36 683

84 549

83 502

426 %

19.

Dzelzceļa materiāli

14 587

25 532

23 202

12 494

18 232

23 013

58 %

20.

Gāzes cauruļvadi

275 378

349 078

314 471

354 261

401 410

445 569

62 %

21.

Dobi profili

485 038

578 426

602 190

757 274

862 889

956 360

97 %

22.

Nerūsējošā tērauda bezšuvju caurules un caurulītes

42 417

55 590

54 948

51 614

49 593

49 781

17 %

24.

Citādas bezšuvju caurules

440 696

509 052

448 761

448 333

410 822

480 600

9 %

25.

Lielas metinātas caurules

295 502

418 808

218 549

171 512

1 053 049

720 886

144 %

26.

Citādas metinātas caurulītes

462 137

484 915

494 914

526 634

551 764

558 457

21 %

27.

Neleģēta un citu leģētu tēraudu aukstās apdares stieņi

446 086

514 066

479 271

454 924

454 921

501 232

12 %

28.

Neleģēta tērauda stieples

555 798

700 560

683 041

726 158

714 480

762 600

37 %

II.2. Importa apjoma pieaugums divās ražojumu kategorijās (t)

| Ražojuma numurs | Ražojumu kategorija | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | JP | Pieaugums JP sal. ar 2013. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. | Neteksturētas elektrotehniskā tērauda loksnes | 114 388 | 112 258 | 101 737 | 109 518 | 99 917 | 106 570 | – 7 % |
| 23. | Nesošās caurules un caurulītes | 7 475 | 8 998 | 8 337 | 7 035 | 6 137 | 6 265 | – 16 % |

Ražojuma numurs

Ražojumu kategorija

2013

2014

2015

2016

2017

JP

Pieaugums JP sal. ar 2013. g.

11.

Neteksturētas elektrotehniskā tērauda loksnes

114 388

112 258

101 737

109 518

99 917

106 570

– 7 %

23.

Nesošās caurules un caurulītes

7 475

8 998

8 337

7 035

6 137

6 265

– 16 %

---

III PIELIKUMS

III.1. Saraksts ar jaunattīstības valstīm, kuras ir PTO dalībnieces

Afganistāna, Albānija, Angola, Antigva un Barbuda, Argentīna, Armēnija, Bahreina, Bangladeša, Barbadosa, Beliza, Benina, Bolīvija, Botsvāna, Brazīlija, Brunejas Darusalamas Valsts, Burkinafaso, Burundi, Kaboverde, Kambodža, Kamerūna, Centrālāfrikas Republika, Čada, Čīle, Ķīna, Kolumbija, Kongo, Kostarika, Kotdivuāra, Kuba, Kongo Demokrātiskā Republika, Džibutija, Dominika, Dominikānas Republika, Ekvadora, Ēģipte, Salvadora, Fidži, Gabona, Gambija, Gruzija, Gana, Grenāda, Gvatemala, Gvineja, Gvineja-Bisava, Gajāna, Haiti, Hondurasa, Honkonga, Indija, Indonēzija, Jamaika, Jordānija, Kazahstāna, Kenija, Kuveita, Kirgizstānas Republika, Laosas Tautas Demokrātiskā Republika, Lesoto, Libērija, Makao, Madagaskara, Malāvija, Malaizija, Maldīvija, Mali, Mauritānija, Maurīcija, Meksika, Moldova, Mongolija, Melnkalne, Maroka, Mozambika, Mjanma, Namībija, Nepāla, Nikaragva, Nigēra, Nigērija, Omāna, Pakistāna, Panama, Papua-Jaungvineja, Paragvaja, Peru, Filipīnas, Katara, Ruanda, Sentkitsa un Nevisa, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Samoa, Saūda Arābija, Senegāla, Seišelas, Sjerraleone, Zālamana Salas, Dienvidāfrika, Šrilanka, Surinama, Svatini, Tadžikistāna, Tanzānija, Taizeme, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Togo, Tonga, Trinidada un Tobago, Tunisija, Turcija, Uganda, Ukraina, Apvienotie Arābu Emirāti, Urugvaja, Vanuatu, Venecuēla, Vjetnama, Jemena, Zambija, Zimbabve

III.2. Ražojumu kategoriju saraksts, kuru izcelsme ir jaunattīstības valstīs, kam piemēro galīgos pasākumus

| Valsts / ražojumu grupa | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazīlija | x | x | | | | x | x | x | | | | | | | | x | | | | | | x | | | | |
| Ķīna | | | x | x | | x | | x | | x | x | | | x | | | x | x | | x | x | x | x | x | x | x |
| Ēģipte | x | | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| Indija | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | | | x | x | | | | | x | | x | | | x | | |
| Indonēzija | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Malaizija | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Meksika | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| Moldova | | | | | | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | | | | |
| Taizeme | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Turcija | x | x | | x | x | | | | x | x | x | x | | | x | x | | x | x | x | | | x | x | x | x |
| Ukraina | x | x | | | | | x | | | | | x | x | | x | x | | x | x | x | x | x | | | x | x |
| Apvienotie Arābu Emirāti | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | x | | | | | x | | |
| Vjetnama | | x | | x | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Valsts / ražojumu grupa

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

12

13

14

15

16

17

18

19

20

21

22

24

25

26

27

28

Brazīlija

x

x

x

x

x

x

x

Ķīna

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Ēģipte

x

x

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

x

x

x

x

Indija

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Indonēzija

x

Malaizija

x

Meksika

x

Moldova

x

x

Taizeme

x

Turcija

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Ukraina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Apvienotie Arābu Emirāti

x

x

x

x

Vjetnama

x

x

x

---

IV PIELIKUMS

IV.1. Tarifa kvotu apjomi

| Ražojuma numurs | Ražojumu kategorija | KN kodi | Sadalījums pa valstīm (ja piemēro) | No 2.2.2019. līdz 30.6.2019. | No 1.7.2019. līdz 30.6.2020. | No 1.7.2020. līdz 30.6.2021. | Papildu maksājuma likme | Kārtas numuri |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarifa kvotas apjoms (t neto) | Tarifa kvotas apjoms (t neto) | Tarifa kvotas apjoms (t neto) |
| 1. | Neleģēta un citādas leģēta tērauda loksnes un sloksnes, karsti velmētas | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 | Visas trešās valstis | 3 359 532,08 | 8 641 212,54 | 9 073 273,16 | 25 % | (1) |
| 2. | Neleģēta un citādas leģēta tērauda loksnes, auksti velmētas | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 | Indija | 234 714,39 | 603 720,07 | 633 906,07 | 25 % | 09.8801 |
| Korejas Republika | 144 402,99 | 371 425,82 | 389 997,11 | 25 % | 09.8802 |
| Ukraina | 102 325,83 | 263 197,14 | 276 357,00 | 25 % | 09.8803 |
| Brazīlija | 65 398,61 | 168 214,89 | 176 625,64 | 25 % | 09.8804 |
| Serbija | 56 480,21 | 145 275,43 | 152 539,20 | 25 % | 09.8805 |
| Citas valstis | 430 048,96 | 1 106 149,42 | 1 161 456,89 | 25 % | (2) |
| 3.A | Elektrotehniskā tērauda loksnes (izņemot GOES) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 | Korejas Republika | 1 923,96 | 4 948,72 | 5 196,15 | 25 % | 09.8806 |
| Ķīna | 822,98 | 2 116,84 | 2 222,68 | 25 % | 09.8807 |
| Krievija | 519,69 | 1 336,71 | 1 403,54 | 25 % | 09.8808 |
| Irānas Islāma Republika | 227,52 | 585,21 | 614,47 | 25 % | 09.8809 |
| Citas valstis | 306,34 | 787,96 | 827,35 | 25 % | (3) |
| 3.B | 7225 19 90 , 7226 19 80 | Krievija | 51 426,29 | 132 276,00 | 138 889,80 | 25 % | 09.8811 |
| Korejas Republika | 31 380,40 | 80 715,02 | 84 750,77 | 25 % | 09.8812 |
| Ķīna | 24 187,01 | 62 212,57 | 65 323,20 | 25 % | 09.8813 |
| Taivāna | 18 144,97 | 46 671,54 | 49 005,12 | 25 % | 09.8814 |
| Citas valstis | 8 395,39 | 21 594,19 | 22 673,90 | 25 % | (4) |
| 4.A (5) | Ar metālu pārklātas loksnes | Taric kodi: 7210 41 00 20, 7210 49 00 207210 61 00 20, 7210 69 00 20, 7212 30 00 20, 7212 50 61 20, 7212 50 69 20, 7225 92 00 20, 7225 99 00 11, 7225 99 00 22, 7225 99 00 40, 7225 99 00 91, 7225 99 00 92, 7226 99 30 10, 7226 99 70 11, 7226 99 70 91, 7226 99 70 94 | Korejas Republika | 69 571,10 | 178 947,15 | 187 894,51 | 25 % | 09.8816 |
| Indija | 83 060,42 | 213 643,66 | 224 325,84 | 25 % | 09.8817 |
| Citas valstis | 761 518,93 | 1 958 739,13 | 2 056 676,09 | 25 % | (6) |
| 4.B (7) | KN kodi: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10

  Taric kodi: 7210 41 00 80, 7210 49 00 80, 7210 61 00 80, 7210 69 00 80, 7212 30 00 80, 7212 50 61 80, 7212 50 69 80, 7225 92 00 80, 7225 99 00 25, 7225 99 00 95, 7226 99 30 90, 7226 99 70 19, 7226 99 70 96 | Ķīna | 204 951,07 | 527 164,42 | 553 522,64 | 25 % | 09.8821 |
| Korejas Republika | 249 533,26 | 641 836,39 | 673 928,21 | 25 % | 09.8822 |
| Indija | 118 594,25 | 305 041,91 | 320 294,00 | 25 % | 09.8823 |
| Taivāna | 49 248,78 | 126 675,12 | 133 008,88 | 25 % | 09.8824 |
| Citas valstis | 125 598,05 | 323 056,72 | 339 209,55 | 25 % | (8) |
| 5. | Loksnes ar organisku pārklājumu | 7210 70 80 , 7212 40 80 | Indija | 108 042,36 | 277 900,89 | 291 795,94 | 25 % | 09.8826 |
| Korejas Republika | 103 354,11 | 265 842,04 | 279 134,14 | 25 % | 09.8827 |
| Taivāna | 31 975,79 | 82 246,46 | 86 358,79 | 25 % | 09.8828 |
| Turcija | 21 834,45 | 56 161,42 | 58 969,49 | 25 % | 09.8829 |
| Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 16 331,15 | 42 006,13 | 44 106,44 | 25 % | 09.8830 |
| Citas valstis | 43 114,71 | 110 897,39 | 116 442,26 | 25 % | (9) |
| 6. | Skārda velmētavu ražojumi | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 | Ķīna | 158 139,17 | 406 757,31 | 427 095,17 | 25 % | 09.8831 |
| Serbija | 30 545,88 | 78 568,52 | 82 496,95 | 25 % | 09.8832 |
| Korejas Republika | 23 885,70 | 61 437,55 | 64 509,42 | 25 % | 09.8833 |
| Taivāna | 21 167,00 | 54 444,65 | 57 166,88 | 25 % | 09.8834 |
| Brazīlija | 19 730,03 | 50 748,55 | 53 285,98 | 25 % | 09.8835 |
| Citas valstis | 33 167,30 | 85 311,19 | 89 576,75 | 25 % | (10) |
| 7. | Neleģēta un citādas leģēta tērauda quarto loksnes | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 | Ukraina | 339 678,24 | 873 702,59 | 917 387,71 | 25 % | 09.8836 |
| Korejas Republika | 140 011,38 | 360 129,93 | 378 136,43 | 25 % | 09.8837 |
| Krievija | 115 485,12 | 297 044,77 | 311 897,01 | 25 % | 09.8838 |
| Indija | 74 811,09 | 192 425,17 | 202 046,43 | 25 % | 09.8839 |
| Citas valstis | 466 980,80 | 1 201 143,58 | 1 261 200,76 | 25 % | (11) |
| 8. | Nerūsējošā tērauda loksnes un sloksnes, karsti velmētas | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 | Ķīna | 87 328,82 | 224 622,62 | 235 853,75 | 25 % | 09.8841 |
| Korejas Republika | 18 082,33 | 46 510,43 | 48 835,95 | 25 % | 09.8842 |
| Taivāna | 12 831,07 | 33 003,41 | 34 653,58 | 25 % | 09.8843 |
| Amerikas Savienotās Valstis | 11 810,30 | 30 377,84 | 31 896,74 | 25 % | 09.8844 |
| Citas valstis | 10 196,61 | 26 227,19 | 27 538,55 | 25 % | (12) |
| 9. | Nerūsējošā tērauda loksnes un sloksnes, auksti velmētas | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 | Korejas Republika | 70 813,18 | 182 141,97 | 191 249,07 | 25 % | 09.8846 |
| Taivāna | 65 579,14 | 168 679,23 | 177 113,19 | 25 % | 09.8847 |
| Indija | 42 720,54 | 109 883,53 | 115 377,71 | 25 % | 09.8848 |
| Amerikas Savienotās Valstis | 35 609,52 | 91 592,94 | 96 172,59 | 25 % | 09.8849 |
| Turcija | 29 310,69 | 75 391,41 | 79 160,98 | 25 % | 09.8850 |
| Malaizija | 19 799,24 | 50 926,57 | 53 472,90 | 25 % | 09.8851 |
| Vjetnama | 16 832,28 | 43 295,10 | 45 459,86 | 25 % | 09.8852 |
| Citas valstis | 50 746,86 | 130 528,43 | 137 054,85 | 25 % | (13) |
| 10. | Nerūsējošā tērauda quarto loksnes, karsti velmētas | 7219 21 10 , 7219 21 90 | Ķīna | 6 765,50 | 17 401,86 | 18 271,95 | 25 % | 09.8856 |
| Indija | 2 860,33 | 7 357,20 | 7 725,06 | 25 % | 09.8857 |
| Taivāna | 1 119,34 | 2 879,11 | 3 023,06 | 25 % | 09.8858 |
| Citas valstis | 1 440,07 | 3 704,07 | 3 889,27 | 25 % | (14) |
| 12. | Neleģēti un citādi leģēti šķirņu velmējumi un vieglie profili | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 | Ķīna | 166 217,87 | 427 536,89 | 448 913,74 | 25 % | 09.8861 |
| Turcija | 114 807,87 | 295 302,79 | 310 067,93 | 25 % | 09.8862 |
| Krievija | 94 792,44 | 243 820,15 | 256 011,16 | 25 % | 09.8863 |
| Šveice | 73 380,52 | 188 745,54 | 198 182,81 | 25 % | 09.8864 |
| Baltkrievija | 57 907,73 | 148 947,24 | 156 394,60 | 25 % | 09.8865 |
| Citas valstis | 76 245,19 | 196 113,88 | 205 919,57 | 25 % | (15) |
| 13. | Stiegras | 7214 20 00 , 7214 99 10 | Turcija | 117 231,80 | 301 537,50 | 316 614,37 | 25 % | 09.8866 |
| Krievija | 94 084,20 | 241 998,46 | 254 098,38 | 25 % | 09.8867 |
| Ukraina | 62 534,65 | 160 848,36 | 168 890,77 | 25 % | 09.8868 |
| Bosnija un Hercegovina | 39 356,10 | 101 229,71 | 106 291,20 | 25 % | 09.8869 |
| Moldova | 28 284,59 | 72 752,14 | 76 389,74 | 25 % | 09.8870 |
| Citas valstis | 217 775,50 | 560 150,74 | 588 158,28 | | (16) |
| 14. | Nerūsējošā tērauda stieņi un vieglie profili | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 | Indija | 44 433,00 | 114 288,24 | 120 002,65 | 25 % | 09.8871 |
| Šveice | 6 502,75 | 16 726,03 | 17 562,33 | 25 % | 09.8872 |
| Ukraina | 5 733,50 | 14 747,41 | 15 484,78 | 25 % | 09.8873 |
| Citas valstis | 8 533,24 | 21 948,75 | 23 046,19 | 25 % | (17) |
| 15. | Nerūsējošā tērauda stiepļu stieņi | 7221 00 10 , 7221 00 90 | Indija | 10 135,23 | 26 069,31 | 27 372,78 | 25 % | 09.8876 |
| Taivāna | 6 619,68 | 17 026,79 | 17 878,13 | 25 % | 09.8877 |
| Korejas Republika | 3 300,07 | 8 488,26 | 8 912,67 | 25 % | 09.8878 |
| Ķīna | 2 216,86 | 5 702,09 | 5 987,20 | 25 % | 09.8879 |
| Japāna | 2 190,40 | 5 634,03 | 5 915,73 | 25 % | 09.8880 |
| Citas valstis | 1 144,43 | 2 943,64 | 3 090,82 | 25 % | (18) |
| 16. | Neleģēta un citādi leģēta tērauda stiepļu stieņi | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 | Ukraina | 149 009,10 | 383 273,39 | 402 437,06 | 25 % | 09.8881 |
| Šveice | 141 995,22 | 365 232,67 | 383 494,31 | 25 % | 09.8882 |
| Krievija | 122 883,63 | 316 074,84 | 331 878,59 | 25 % | 09.8883 |
| Turcija | 121 331,08 | 312 081,44 | 327 685,51 | 25 % | 09.8884 |
| Baltkrievija | 97 436,46 | 250 620,96 | 263 152,01 | 25 % | 09.8885 |
| Moldova | 73 031,65 | 187 848,18 | 197 240,59 | 25 % | 09.8886 |
| Citas valstis | 122 013,20 | 313 835,96 | 329 527,76 | 25 % | (19) |
| 17. | Dzelzs un neleģēta tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 | Ukraina | 42 915,19 | 110 384,21 | 115 903,42 | 25 % | 09.8891 |
| Turcija | 38 465,03 | 98 937,73 | 103 884,61 | 25 % | 09.8892 |
| Korejas Republika | 10 366,76 | 26 664,84 | 27 998,09 | 25 % | 09.8893 |
| Krievija | 9 424,08 | 24 240,12 | 25 452,12 | 25 % | 09.8894 |
| Brazīlija | 8 577,95 | 22 063,74 | 23 166,93 | 25 % | 09.8895 |
| Šveice | 6 648,01 | 17 099,66 | 17 954,65 | 25 % | 09.8896 |
| Citas valstis | 14 759,92 | 37 964,70 | 39 862,93 | 25 % | (20) |
| 18. | Rievkonstrukcijas | 7301 10 00 | Ķīna | 12 198,24 | 31 375,68 | 32 944,46 | 25 % | 09.8901 |
| Apvienotie Arābu Emirāti | 6 650,41 | 17 105,84 | 17 961,13 | 25 % | 09.8902 |
| Citas valstis | 480,04 | 1 234,73 | 1 296,46 | 25 % | (21) |
| 19. | Dzelzceļa materiāli | 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 | Krievija | 2 147,19 | 5 522,90 | 5 799,05 | 25 % | 09.8906 |
| Ķīna | 2 145,07 | 5 517,42 | 5 793,30 | 25 % | 09.8907 |
| Turcija | 1 744,68 | 4 487,58 | 4 711,96 | 25 % | 09.8908 |
| Ukraina | 657,60 | 1 691,46 | 1 776,03 | 25 % | 09.8909 |
| Citas valstis | 1 010,85 | 2 600,06 | 2 730,07 | 25 % | (22) |
| 20. | Gāzes cauruļvadi | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 | Turcija | 88 914,68 | 228 701,68 | 240 136,77 | 25 % | 09.8911 |
| Indija | 32 317,40 | 83 125,12 | 87 281,37 | 25 % | 09.8912 |
| bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 9 637,48 | 24 789,01 | 26 028,46 | 25 % | 09.8913 |
| Citas valstis | 22 028,87 | 56 661,52 | 59 494,59 | 25 % | (23) |
| 21. | Dobi profili | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 | Turcija | 154 436,15 | 397 232,59 | 417 094,22 | 25 % | 09.8916 |
| Krievija | 35 406,28 | 91 070,18 | 95 623,68 | 25 % | 09.8917 |
| bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 34 028,95 | 87 527,48 | 91 903,85 | 25 % | 09.8918 |
| Ukraina | 25 240,74 | 64 922,92 | 68 169,06 | 25 % | 09.8919 |
| Šveice | 25 265,29 | 57 369,40 | 60 237,87 | 25 % | 09.8920 |
| Baltkrievija | 20 898,79 | 53 754,78 | 56 442,52 | 25 % | 09.8921 |
| Citas valstis | 25 265,29 | 64 986,05 | 68 235,36 | 25 % | (24) |
| 22. | Nerūsējošā tērauda bezšuvju caurules un caurulītes | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 | Indija | 8 315,90 | 21 389,71 | 22 459,20 | 25 % | 09.8926 |
| Ukraina | 5 224,94 | 13 439,33 | 14 111,29 | 25 % | 09.8927 |
| Korejas Republika | 1 649,31 | 4 242,27 | 4 454,39 | 25 % | 09.8928 |
| Japāna | 1 590,45 | 4 090,86 | 4 295,41 | 25 % | 09.8929 |
| Amerikas Savienotās Valstis | 1 393,26 | 3 583,68 | 3 762,86 | 25 % | 09.8930 |
| Ķīna | 1 299,98 | 3 343,74 | 3 510,92 | 25 % | 09.8931 |
| Citas valstis | 2 838,17 | 7 300,20 | 7 665,21 | 25 % | (25) |
| 24. | Citādas bezšuvju caurules | 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 | Ķīna | 49 483,75 | 127 279,51 | 133 643,48 | 25 % | 09.8936 |
| Ukraina | 36 779,89 | 94 603,32 | 99 333,49 | 25 % | 09.8937 |
| Baltkrievija | 19 655,31 | 50 556,35 | 53 084,17 | 25 % | 09.8938 |
| Japāna | 13 766,04 | 35 408,29 | 37 178,71 | 25 % | 09.8939 |
| Amerikas Savienotās Valstis | 12 109,53 | 31 147,50 | 32 704,87 | 25 % | 09.8940 |
| Citas valstis | 55 345,57 | 142 356,97 | 149 474,82 | 25 % | (26) |
| 25. | Lielas metinātas caurules | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 | Krievija | 140 602,32 | 361 649,91 | 379 732,41 | 25 % | 09.8941 |
| Turcija | 17 543,40 | 45 124,22 | 47 380,43 | 25 % | 09.8942 |
| Ķīna | 14 213,63 | 36 559,56 | 38 387,54 | 25 % | 09.8943 |
| Citas valstis | 34 011,86 | 87 483,52 | 91 857,70 | 25 % | (27) |
| 26. | Citādas metinātas caurulītes | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 | Šveice | 64 797,98 | 166 669,96 | 175 003,46 | 25 % | 09.8946 |
| Turcija | 60 693,64 | 156 113,01 | 163 918,66 | 25 % | 09.8947 |
| Apvienotie Arābu Emirāti | 18 676,40 | 48 038,46 | 50 440,38 | 25 % | 09.8948 |
| Ķīna | 18 010,22 | 46 324,96 | 48 641,20 | 25 % | 09.8949 |
| Taivāna | 14 374,20 | 36 972,56 | 38 821,19 | 25 % | 09.8950 |
| Indija | 11 358,87 | 29 216,69 | 30 677,53 | 25 % | 09.8951 |
| Citas valstis | 36 898,57 | 94 908,57 | 99 653,99 | 25 % | (28) |
| 27. | Neleģēta un citu leģētu tēraudu aukstās apdares stieņi | 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 | Krievija | 117 519,41 | 302 277,28 | 317 391,14 | 25 % | 09.8956 |
| Šveice | 27 173,22 | 69 893,54 | 73 388,22 | 25 % | 09.8957 |
| Ķīna | 20 273,26 | 52 145,82 | 54 753,12 | 25 % | 09.8958 |
| Ukraina | 15 969,02 | 41 074,67 | 43 128,40 | 25 % | 09.8959 |
| Citas valstis | 17 540,47 | 45 116,69 | 47 372,52 | 25 % | (29) |
| 28. | Neleģēta tērauda stieples | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 | Baltkrievija | 88 294,51 | 227 106,51 | 238 461,84 | 25 % | 09.8961 |
| Ķīna | 66 719,82 | 171 613,24 | 180 193,90 | 25 % | 09.8962 |
| Krievija | 41 609,21 | 107 025,04 | 112 376,29 | 25 % | 09.8963 |
| Turcija | 40 302,46 | 103 663,89 | 108 847,08 | 25 % | 09.8964 |
| Ukraina | 26 755,09 | 68 818,05 | 72 258,95 | 25 % | 09.8965 |
| Citas valstis | 39 770,29 | 102 295,06 | 107 409,81 | 25 % | (30) |

Ražojuma numurs

Ražojumu kategorija

KN kodi

Sadalījums pa valstīm (ja piemēro)

No 2.2.2019. līdz 30.6.2019.

No 1.7.2019. līdz 30.6.2020.

No 1.7.2020. līdz 30.6.2021.

Papildu maksājuma likme

Kārtas numuri

Tarifa kvotas apjoms (t neto)

Tarifa kvotas apjoms (t neto)

Tarifa kvotas apjoms (t neto)

1.

Neleģēta un citādas leģēta tērauda loksnes un sloksnes, karsti velmētas

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

Visas trešās valstis

3 359 532,08

8 641 212,54

9 073 273,16

25 %

(1)

2.

Neleģēta un citādas leģēta tērauda loksnes, auksti velmētas

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

Indija

234 714,39

603 720,07

633 906,07

25 %

09.8801

Korejas Republika

144 402,99

371 425,82

389 997,11

25 %

09.8802

Ukraina

102 325,83

263 197,14

276 357,00

25 %

09.8803

Brazīlija

65 398,61

168 214,89

176 625,64

25 %

09.8804

Serbija

56 480,21

145 275,43

152 539,20

25 %

09.8805

Citas valstis

430 048,96

1 106 149,42

1 161 456,89

25 %

(2)

3.A

Elektrotehniskā tērauda loksnes (izņemot GOES)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10

Korejas Republika

1 923,96

4 948,72

5 196,15

25 %

09.8806

Ķīna

822,98

2 116,84

2 222,68

25 %

09.8807

Krievija

519,69

1 336,71

1 403,54

25 %

09.8808

Irānas Islāma Republika

227,52

585,21

614,47

25 %

09.8809

Citas valstis

306,34

787,96

827,35

25 %

(3)

3.B

7225 19 90 , 7226 19 80

Krievija

51 426,29

132 276,00

138 889,80

25 %

09.8811

Korejas Republika

31 380,40

80 715,02

84 750,77

25 %

09.8812

Ķīna

24 187,01

62 212,57

65 323,20

25 %

09.8813

Taivāna

18 144,97

46 671,54

49 005,12

25 %

09.8814

Citas valstis

8 395,39

21 594,19

22 673,90

25 %

(4)

4.A (5)

Ar metālu pārklātas loksnes

Taric kodi: 7210 41 00 20, 7210 49 00 207210 61 00 20, 7210 69 00 20, 7212 30 00 20, 7212 50 61 20, 7212 50 69 20, 7225 92 00 20, 7225 99 00 11, 7225 99 00 22, 7225 99 00 40, 7225 99 00 91, 7225 99 00 92, 7226 99 30 10, 7226 99 70 11, 7226 99 70 91, 7226 99 70 94

Korejas Republika

69 571,10

178 947,15

187 894,51

25 %

09.8816

Indija

83 060,42

213 643,66

224 325,84

25 %

09.8817

Citas valstis

761 518,93

1 958 739,13

2 056 676,09

25 %

(6)

4.B (7)

KN kodi: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10

Taric kodi: 7210 41 00 80, 7210 49 00 80, 7210 61 00 80, 7210 69 00 80, 7212 30 00 80, 7212 50 61 80, 7212 50 69 80, 7225 92 00 80, 7225 99 00 25, 7225 99 00 95, 7226 99 30 90, 7226 99 70 19, 7226 99 70 96

Ķīna

204 951,07

527 164,42

553 522,64

25 %

09.8821

Korejas Republika

249 533,26

641 836,39

673 928,21

25 %

09.8822

Indija

118 594,25

305 041,91

320 294,00

25 %

09.8823

Taivāna

49 248,78

126 675,12

133 008,88

25 %

09.8824

Citas valstis

125 598,05

323 056,72

339 209,55

25 %

(8)

5.

Loksnes ar organisku pārklājumu

7210 70 80 , 7212 40 80

Indija

108 042,36

277 900,89

291 795,94

25 %

09.8826

Korejas Republika

103 354,11

265 842,04

279 134,14

25 %

09.8827

Taivāna

31 975,79

82 246,46

86 358,79

25 %

09.8828

Turcija

21 834,45

56 161,42

58 969,49

25 %

09.8829

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

16 331,15

42 006,13

44 106,44

25 %

09.8830

Citas valstis

43 114,71

110 897,39

116 442,26

25 %

(9)

6.

Skārda velmētavu ražojumi

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

Ķīna

158 139,17

406 757,31

427 095,17

25 %

09.8831

Serbija

30 545,88

78 568,52

82 496,95

25 %

09.8832

Korejas Republika

23 885,70

61 437,55

64 509,42

25 %

09.8833

Taivāna

21 167,00

54 444,65

57 166,88

25 %

09.8834

Brazīlija

19 730,03

50 748,55

53 285,98

25 %

09.8835

Citas valstis

33 167,30

85 311,19

89 576,75

25 %

(10)

7.

Neleģēta un citādas leģēta tērauda quarto loksnes

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

Ukraina

339 678,24

873 702,59

917 387,71

25 %

09.8836

Korejas Republika

140 011,38

360 129,93

378 136,43

25 %

09.8837

Krievija

115 485,12

297 044,77

311 897,01

25 %

09.8838

Indija

74 811,09

192 425,17

202 046,43

25 %

09.8839

Citas valstis

466 980,80

1 201 143,58

1 261 200,76

25 %

(11)

8.

Nerūsējošā tērauda loksnes un sloksnes, karsti velmētas

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

Ķīna

87 328,82

224 622,62

235 853,75

25 %

09.8841

Korejas Republika

18 082,33

46 510,43

48 835,95

25 %

09.8842

Taivāna

12 831,07

33 003,41

34 653,58

25 %

09.8843

Amerikas Savienotās Valstis

11 810,30

30 377,84

31 896,74

25 %

09.8844

Citas valstis

10 196,61

26 227,19

27 538,55

25 %

(12)

9.

Nerūsējošā tērauda loksnes un sloksnes, auksti velmētas

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

Korejas Republika

70 813,18

182 141,97

191 249,07

25 %

09.8846

Taivāna

65 579,14

168 679,23

177 113,19

25 %

09.8847

Indija

42 720,54

109 883,53

115 377,71

25 %

09.8848

Amerikas Savienotās Valstis

35 609,52

91 592,94

96 172,59

25 %

09.8849

Turcija

29 310,69

75 391,41

79 160,98

25 %

09.8850

Malaizija

19 799,24

50 926,57

53 472,90

25 %

09.8851

Vjetnama

16 832,28

43 295,10

45 459,86

25 %

09.8852

Citas valstis

50 746,86

130 528,43

137 054,85

25 %

(13)

10.

Nerūsējošā tērauda quarto loksnes, karsti velmētas

7219 21 10 , 7219 21 90

Ķīna

6 765,50

17 401,86

18 271,95

25 %

09.8856

Indija

2 860,33

7 357,20

7 725,06

25 %

09.8857

Taivāna

1 119,34

2 879,11

3 023,06

25 %

09.8858

Citas valstis

1 440,07

3 704,07

3 889,27

25 %

(14)

12.

Neleģēti un citādi leģēti šķirņu velmējumi un vieglie profili

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

Ķīna

166 217,87

427 536,89

448 913,74

25 %

09.8861

Turcija

114 807,87

295 302,79

310 067,93

25 %

09.8862

Krievija

94 792,44

243 820,15

256 011,16

25 %

09.8863

Šveice

73 380,52

188 745,54

198 182,81

25 %

09.8864

Baltkrievija

57 907,73

148 947,24

156 394,60

25 %

09.8865

Citas valstis

76 245,19

196 113,88

205 919,57

25 %

(15)

13.

Stiegras

7214 20 00 , 7214 99 10

Turcija

117 231,80

301 537,50

316 614,37

25 %

09.8866

Krievija

94 084,20

241 998,46

254 098,38

25 %

09.8867

Ukraina

62 534,65

160 848,36

168 890,77

25 %

09.8868

Bosnija un Hercegovina

39 356,10

101 229,71

106 291,20

25 %

09.8869

Moldova

28 284,59

72 752,14

76 389,74

25 %

09.8870

Citas valstis

217 775,50

560 150,74

588 158,28

(16)

14.

Nerūsējošā tērauda stieņi un vieglie profili

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

Indija

44 433,00

114 288,24

120 002,65

25 %

09.8871

Šveice

6 502,75

16 726,03

17 562,33

25 %

09.8872

Ukraina

5 733,50

14 747,41

15 484,78

25 %

09.8873

Citas valstis

8 533,24

21 948,75

23 046,19

25 %

(17)

15.

Nerūsējošā tērauda stiepļu stieņi

7221 00 10 , 7221 00 90

Indija

10 135,23

26 069,31

27 372,78

25 %

09.8876

Taivāna

6 619,68

17 026,79

17 878,13

25 %

09.8877

Korejas Republika

3 300,07

8 488,26

8 912,67

25 %

09.8878

Ķīna

2 216,86

5 702,09

5 987,20

25 %

09.8879

Japāna

2 190,40

5 634,03

5 915,73

25 %

09.8880

Citas valstis

1 144,43

2 943,64

3 090,82

25 %

(18)

16.

Neleģēta un citādi leģēta tērauda stiepļu stieņi

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

Ukraina

149 009,10

383 273,39

402 437,06

25 %

09.8881

Šveice

141 995,22

365 232,67

383 494,31

25 %

09.8882

Krievija

122 883,63

316 074,84

331 878,59

25 %

09.8883

Turcija

121 331,08

312 081,44

327 685,51

25 %

09.8884

Baltkrievija

97 436,46

250 620,96

263 152,01

25 %

09.8885

Moldova

73 031,65

187 848,18

197 240,59

25 %

09.8886

Citas valstis

122 013,20

313 835,96

329 527,76

25 %

(19)

17.

Dzelzs un neleģēta tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

Ukraina

42 915,19

110 384,21

115 903,42

25 %

09.8891

Turcija

38 465,03

98 937,73

103 884,61

25 %

09.8892

Korejas Republika

10 366,76

26 664,84

27 998,09

25 %

09.8893

Krievija

9 424,08

24 240,12

25 452,12

25 %

09.8894

Brazīlija

8 577,95

22 063,74

23 166,93

25 %

09.8895

Šveice

6 648,01

17 099,66

17 954,65

25 %

09.8896

Citas valstis

14 759,92

37 964,70

39 862,93

25 %

(20)

18.

Rievkonstrukcijas

7301 10 00

Ķīna

12 198,24

31 375,68

32 944,46

25 %

09.8901

Apvienotie Arābu Emirāti

6 650,41

17 105,84

17 961,13

25 %

09.8902

Citas valstis

480,04

1 234,73

1 296,46

25 %

(21)

19.

Dzelzceļa materiāli

7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00

Krievija

2 147,19

5 522,90

5 799,05

25 %

09.8906

Ķīna

2 145,07

5 517,42

5 793,30

25 %

09.8907

Turcija

1 744,68

4 487,58

4 711,96

25 %

09.8908

Ukraina

657,60

1 691,46

1 776,03

25 %

09.8909

Citas valstis

1 010,85

2 600,06

2 730,07

25 %

(22)

20.

Gāzes cauruļvadi

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

Turcija

88 914,68

228 701,68

240 136,77

25 %

09.8911

Indija

32 317,40

83 125,12

87 281,37

25 %

09.8912

bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

9 637,48

24 789,01

26 028,46

25 %

09.8913

Citas valstis

22 028,87

56 661,52

59 494,59

25 %

(23)

21.

Dobi profili

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

Turcija

154 436,15

397 232,59

417 094,22

25 %

09.8916

Krievija

35 406,28

91 070,18

95 623,68

25 %

09.8917

bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

34 028,95

87 527,48

91 903,85

25 %

09.8918

Ukraina

25 240,74

64 922,92

68 169,06

25 %

09.8919

Šveice

25 265,29

57 369,40

60 237,87

25 %

09.8920

Baltkrievija

20 898,79

53 754,78

56 442,52

25 %

09.8921

Citas valstis

25 265,29

64 986,05

68 235,36

25 %

(24)

22.

Nerūsējošā tērauda bezšuvju caurules un caurulītes

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

Indija

8 315,90

21 389,71

22 459,20

25 %

09.8926

Ukraina

5 224,94

13 439,33

14 111,29

25 %

09.8927

Korejas Republika

1 649,31

4 242,27

4 454,39

25 %

09.8928

Japāna

1 590,45

4 090,86

4 295,41

25 %

09.8929

Amerikas Savienotās Valstis

1 393,26

3 583,68

3 762,86

25 %

09.8930

Ķīna

1 299,98

3 343,74

3 510,92

25 %

09.8931

Citas valstis

2 838,17

7 300,20

7 665,21

25 %

(25)

24.

Citādas bezšuvju caurules

7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00

Ķīna

49 483,75

127 279,51

133 643,48

25 %

09.8936

Ukraina

36 779,89

94 603,32

99 333,49

25 %

09.8937

Baltkrievija

19 655,31

50 556,35

53 084,17

25 %

09.8938

Japāna

13 766,04

35 408,29

37 178,71

25 %

09.8939

Amerikas Savienotās Valstis

12 109,53

31 147,50

32 704,87

25 %

09.8940

Citas valstis

55 345,57

142 356,97

149 474,82

25 %

(26)

25.

Lielas metinātas caurules

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

Krievija

140 602,32

361 649,91

379 732,41

25 %

09.8941

Turcija

17 543,40

45 124,22

47 380,43

25 %

09.8942

Ķīna

14 213,63

36 559,56

38 387,54

25 %

09.8943

Citas valstis

34 011,86

87 483,52

91 857,70

25 %

(27)

26.

Citādas metinātas caurulītes

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

Šveice

64 797,98

166 669,96

175 003,46

25 %

09.8946

Turcija

60 693,64

156 113,01

163 918,66

25 %

09.8947

Apvienotie Arābu Emirāti

18 676,40

48 038,46

50 440,38

25 %

09.8948

Ķīna

18 010,22

46 324,96

48 641,20

25 %

09.8949

Taivāna

14 374,20

36 972,56

38 821,19

25 %

09.8950

Indija

11 358,87

29 216,69

30 677,53

25 %

09.8951

Citas valstis

36 898,57

94 908,57

99 653,99

25 %

(28)

27.

Neleģēta un citu leģētu tēraudu aukstās apdares stieņi

7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80

Krievija

117 519,41

302 277,28

317 391,14

25 %

09.8956

Šveice

27 173,22

69 893,54

73 388,22

25 %

09.8957

Ķīna

20 273,26

52 145,82

54 753,12

25 %

09.8958

Ukraina

15 969,02

41 074,67

43 128,40

25 %

09.8959

Citas valstis

17 540,47

45 116,69

47 372,52

25 %

(29)

28.

Neleģēta tērauda stieples

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

Baltkrievija

88 294,51

227 106,51

238 461,84

25 %

09.8961

Ķīna

66 719,82

171 613,24

180 193,90

25 %

09.8962

Krievija

41 609,21

107 025,04

112 376,29

25 %

09.8963

Turcija

40 302,46

103 663,89

108 847,08

25 %

09.8964

Ukraina

26 755,09

68 818,05

72 258,95

25 %

09.8965

Citas valstis

39 770,29

102 295,06

107 409,81

25 %

(30)

IV.2. Globālo tarifa kvotu apjoms vienā trimestrī

| | 1. GADS | 2. GADS | 3. GADS |
| --- | --- | --- | --- |
| Ražojuma numurs | | No 2.2.2019. līdz 31.3.2019. | No 1.4.2019. līdz 30.6.2019. | No 1.7.2019. līdz 30.9.2019. | No 1.10.2019. līdz 31.12.2019. | No 1.1.2020. līdz 31.3.2020. | No 1.4.2020. līdz 30.6.2020. | No 1.7.2020. līdz 30.9.2020. | No 1.10.2020. līdz 31.12.2020. | No 1.1.2021. līdz 31.3.2021. | No 1.4.2021. līdz 30.6.2021. |
| 1. | Citas valstis | 1 307 737,32 | 2 051 794,76 | 2 172 108,07 | 2 172 108,07 | 2 148 498,20 | 2 148 498,20 | 2 286 962,00 | 2 286 962,00 | 2 237 245,44 | 2 262 103,72 |
| 2. | Citas valstis | 167 401,61 | 262 647,35 | 278 048,49 | 278 048,49 | 275 026,22 | 275 026,22 | 292 750,78 | 292 750,78 | 286 386,63 | 289 568,70 |
| 3.A | Citas valstis | 119,25 | 187,09 | 198,07 | 198,07 | 195,91 | 195,91 | 208,54 | 208,54 | 204,01 | 206,27 |
| 3.B | Citas valstis | 3 268,01 | 5 127,39 | 5 428,05 | 5 428,05 | 5 369,05 | 5 369,05 | 5 715,07 | 5 715,07 | 5 590,82 | 5 652,94 |
| 4.A | Citas valstis | 296 430,19 | 465 088,74 | 492 360,66 | 492 360,66 | 487 008,91 | 487 008,91 | 518 395,07 | 518 395,07 | 507 125,61 | 512 760,34 |
| 4.B | Citas valstis | 48 890,51 | 76 707,53 | 81 205,51 | 81 205,51 | 80 322,84 | 80 322,84 | 85 499,39 | 85 499,39 | 83 640,71 | 84 570,05 |
| 5. | Citas valstis | 16 782,91 | 26 331,80 | 27 875,85 | 27 875,85 | 27 572,85 | 27 572,85 | 29 349,83 | 29 349,83 | 28 711,79 | 29 030,81 |
| 6. | Citas valstis | 12 910,76 | 20 256,54 | 21 444,34 | 21 444,34 | 21 211,25 | 21 211,25 | 22 578,25 | 22 578,25 | 22 087,42 | 22 332,83 |
| 7. | Citas valstis | 181 777,76 | 285 203,04 | 301 926,80 | 301 926,80 | 298 644,99 | 298 644,99 | 317 891,70 | 317 891,70 | 310 981,01 | 314 436,35 |
| 8. | Citas valstis | 3 969,15 | 6 227,46 | 6 592,63 | 6 592,63 | 6 520,97 | 6 520,97 | 6 941,22 | 6 941,22 | 6 790,33 | 6 865,78 |
| 9. | Citas valstis | 19 753,81 | 30 993,05 | 32 810,42 | 32 810,42 | 32 453,79 | 32 453,79 | 34 545,33 | 34 545,33 | 33 794,35 | 34 169,84 |
| 10. | Citas valstis | 560,56 | 879,51 | 931,08 | 931,08 | 920,96 | 920,96 | 980,31 | 980,31 | 959,00 | 969,65 |
| 12. | Citas valstis | 29 679,33 | 46 565,85 | 49 296,38 | 49 296,38 | 48 760,55 | 48 760,55 | 51 903,01 | 51 903,01 | 50 774,69 | 51 338,85 |
| 13. | Citas valstis | 84 771,67 | 133 003,83 | 140 802,92 | 140 802,92 | 139 272,45 | 139 272,45 | 148 248,11 | 148 248,11 | 145 025,33 | 146 636,72 |
| 14. | Citas valstis | 3 321,66 | 5 211,58 | 5 517,17 | 5 517,17 | 5 457,20 | 5 457,20 | 5 808,90 | 5 808,90 | 5 682,62 | 5 745,76 |
| 15. | Citas valstis | 445,48 | 698,95 | 739,93 | 739,93 | 731,89 | 731,89 | 779,06 | 779,06 | 762,12 | 770,59 |
| 16. | Citas valstis | 47 495,07 | 74 518,13 | 78 887,73 | 78 887,73 | 78 030,25 | 78 030,25 | 83 059,05 | 83 059,05 | 81 253,42 | 82 156,24 |
| 17. | Citas valstis | 5 745,47 | 9 014,45 | 9 543,04 | 9 543,04 | 9 439,31 | 9 439,31 | 10 047,64 | 10 047,64 | 9 829,22 | 9 938,43 |
| 18. | Citas valstis | 186,86 | 293,18 | 310,37 | 310,37 | 306,99 | 306,99 | 326,78 | 326,78 | 319,68 | 323,23 |
| 19. | Citas valstis | 393,49 | 617,37 | 653,57 | 653,57 | 646,46 | 646,46 | 688,13 | 688,13 | 673,17 | 680,65 |
| 20. | Citas valstis | 8 575,00 | 13 453,88 | 14 242,79 | 14 242,79 | 14 087,97 | 14 087,97 | 14 995,90 | 14 995,90 | 14 669,90 | 14 832,90 |
| 21. | Citas valstis | 9 834,81 | 15 430,48 | 16 335,29 | 16 335,29 | 16 157,73 | 16 157,73 | 17 199,05 | 17 199,05 | 16 825,16 | 17 012,10 |
| 22. | Citas valstis | 1 104,79 | 1 733,38 | 1 835,02 | 1 835,02 | 1 815,08 | 1 815,08 | 1 932,05 | 1 932,05 | 1 890,05 | 1 911,05 |
| 24. | Citas valstis | 21 543,91 | 33 801,65 | 35 783,72 | 35 783,72 | 35 394,77 | 35 394,77 | 37 675,84 | 37 675,84 | 36 856,80 | 37 266,32 |
| 25. | Citas valstis | 13 239,52 | 20 772,34 | 21 990,39 | 21 990,39 | 21 751,37 | 21 751,37 | 23 153,17 | 23 153,17 | 22 649,84 | 22 901,51 |
| 26. | Citas valstis | 14 363,20 | 22 535,37 | 23 856,80 | 23 856,80 | 23 597,48 | 23 597,48 | 25 118,27 | 25 118,27 | 24 572,22 | 24 845,24 |
| 27. | Citas valstis | 6 827,84 | 10 712,64 | 11 340,81 | 11 340,81 | 11 217,54 | 11 217,54 | 11 940,47 | 11 940,47 | 11 680,90 | 11 810,68 |
| 28. | Citas valstis | 15 481,05 | 24 289,24 | 25 713,51 | 25 713,51 | 25 434,02 | 25 434,02 | 27 073,16 | 27 073,16 | 26 484,61 | 26 778,88 |

1. GADS

2. GADS

3. GADS

Ražojuma numurs

No 2.2.2019. līdz 31.3.2019.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019.

No 1.7.2019. līdz 30.9.2019.

No 1.10.2019. līdz 31.12.2019.

No 1.1.2020. līdz 31.3.2020.

No 1.4.2020. līdz 30.6.2020.

No 1.7.2020. līdz 30.9.2020.

No 1.10.2020. līdz 31.12.2020.

No 1.1.2021. līdz 31.3.2021.

No 1.4.2021. līdz 30.6.2021.

1.

Citas valstis

1 307 737,32

2 051 794,76

2 172 108,07

2 172 108,07

2 148 498,20

2 148 498,20

2 286 962,00

2 286 962,00

2 237 245,44

2 262 103,72

2.

Citas valstis

167 401,61

262 647,35

278 048,49

278 048,49

275 026,22

275 026,22

292 750,78

292 750,78

286 386,63

289 568,70

3.A

Citas valstis

119,25

187,09

198,07

198,07

195,91

195,91

208,54

208,54

204,01

206,27

3.B

Citas valstis

3 268,01

5 127,39

5 428,05

5 428,05

5 369,05

5 369,05

5 715,07

5 715,07

5 590,82

5 652,94

4.A

Citas valstis

296 430,19

465 088,74

492 360,66

492 360,66

487 008,91

487 008,91

518 395,07

518 395,07

507 125,61

512 760,34

4.B

Citas valstis

48 890,51

76 707,53

81 205,51

81 205,51

80 322,84

80 322,84

85 499,39

85 499,39

83 640,71

84 570,05

5.

Citas valstis

16 782,91

26 331,80

27 875,85

27 875,85

27 572,85

27 572,85

29 349,83

29 349,83

28 711,79

29 030,81

6.

Citas valstis

12 910,76

20 256,54

21 444,34

21 444,34

21 211,25

21 211,25

22 578,25

22 578,25

22 087,42

22 332,83

7.

Citas valstis

181 777,76

285 203,04

301 926,80

301 926,80

298 644,99

298 644,99

317 891,70

317 891,70

310 981,01

314 436,35

8.

Citas valstis

3 969,15

6 227,46

6 592,63

6 592,63

6 520,97

6 520,97

6 941,22

6 941,22

6 790,33

6 865,78

9.

Citas valstis

19 753,81

30 993,05

32 810,42

32 810,42

32 453,79

32 453,79

34 545,33

34 545,33

33 794,35

34 169,84

10.

Citas valstis

560,56

879,51

931,08

931,08

920,96

920,96

980,31

980,31

959,00

969,65

12.

Citas valstis

29 679,33

46 565,85

49 296,38

49 296,38

48 760,55

48 760,55

51 903,01

51 903,01

50 774,69

51 338,85

13.

Citas valstis

84 771,67

133 003,83

140 802,92

140 802,92

139 272,45

139 272,45

148 248,11

148 248,11

145 025,33

146 636,72

14.

Citas valstis

3 321,66

5 211,58

5 517,17

5 517,17

5 457,20

5 457,20

5 808,90

5 808,90

5 682,62

5 745,76

15.

Citas valstis

445,48

698,95

739,93

739,93

731,89

731,89

779,06

779,06

762,12

770,59

16.

Citas valstis

47 495,07

74 518,13

78 887,73

78 887,73

78 030,25

78 030,25

83 059,05

83 059,05

81 253,42

82 156,24

17.

Citas valstis

5 745,47

9 014,45

9 543,04

9 543,04

9 439,31

9 439,31

10 047,64

10 047,64

9 829,22

9 938,43

18.

Citas valstis

186,86

293,18

310,37

310,37

306,99

306,99

326,78

326,78

319,68

323,23

19.

Citas valstis

393,49

617,37

653,57

653,57

646,46

646,46

688,13

688,13

673,17

680,65

20.

Citas valstis

8 575,00

13 453,88

14 242,79

14 242,79

14 087,97

14 087,97

14 995,90

14 995,90

14 669,90

14 832,90

21.

Citas valstis

9 834,81

15 430,48

16 335,29

16 335,29

16 157,73

16 157,73

17 199,05

17 199,05

16 825,16

17 012,10

22.

Citas valstis

1 104,79

1 733,38

1 835,02

1 835,02

1 815,08

1 815,08

1 932,05

1 932,05

1 890,05

1 911,05

24.

Citas valstis

21 543,91

33 801,65

35 783,72

35 783,72

35 394,77

35 394,77

37 675,84

37 675,84

36 856,80

37 266,32

25.

Citas valstis

13 239,52

20 772,34

21 990,39

21 990,39

21 751,37

21 751,37

23 153,17

23 153,17

22 649,84

22 901,51

26.

Citas valstis

14 363,20

22 535,37

23 856,80

23 856,80

23 597,48

23 597,48

25 118,27

25 118,27

24 572,22

24 845,24

27.

Citas valstis

6 827,84

10 712,64

11 340,81

11 340,81

11 217,54

11 217,54

11 940,47

11 940,47

11 680,90

11 810,68

28.

Citas valstis

15 481,05

24 289,24

25 713,51

25 713,51

25 434,02

25 434,02

27 073,16

27 073,16

26 484,61

26 778,88

---

(1)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8601.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8602

(2)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8603.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8604

(3)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8605.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8606

(4)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8607.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8608

(5)  Ražojumi, kam piemēro antidempinga maksājumus.

(6)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8609.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8610

(7)  Ražojumi, kam nepiemēro antidempinga maksājumus (tostarp autobūvei).

(8)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8611.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8612

(9)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8613.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8614

(10)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8615.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8616

(11)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8617.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8618

(12)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8619.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8620

(13)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8621.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8622

(14)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8623.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8624

(15)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8625.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8626

(16)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8627.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8628

(17)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8629.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8630

(18)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8631.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8632

(19)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8633.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8634

(20)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8635.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8636

(21)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8637.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8638

(22)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8639.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8640

(23)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8641.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8642

(24)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8643.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8644

(25)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8645.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8646

(26)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8647.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8648

(27)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8649.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8650

(28)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8651.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8652

(29)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8653.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8654

(30)  No 2.2.2019. līdz 31.3.2019., no 1.7.2019. līdz 31.3.2020. un no 1.7.2020. līdz 31.3.2021.: 09.8655.

No 1.4.2019. līdz 30.6.2019., no 1.4.2020. līdz 30.6.2020. un no 1.4.2021. līdz 30.6.2021.: 09.8656

---

LĒMUMI

| 1.2.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 31/75 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 31/75

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/160

(2019. gada 24. janvāris),

ar ko paredz pagaidu atkāpi no Padomes Direktīvā 66/401/EEK un 66/402/EEK paredzētajiem nosacījumiem, kas piemērojami sertificētām sēklām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 305)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvu 66/401/EEK par lopbarības augu sēklu tirdzniecību (1) un Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvu 66/402/EEK par labības sēklu tirdzniecību (2) un jo īpaši tās 17. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Zviedrijā 2018. gadā bija neierasti silts un sauss laiks, kā rezultātā krasi samazinājās augsnes mitrums, un tas kaitēja veģetācijai un izraisīja ražas samazināšanos un sēklu kvalitātes pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(1)

Zviedrijā 2018. gadā bija neierasti silts un sauss laiks, kā rezultātā krasi samazinājās augsnes mitrums, un tas kaitēja veģetācijai un izraisīja ražas samazināšanos un sēklu kvalitātes pasliktināšanos.

| (2) | Sēklu sagādes grūtības vairoja arī mitrā 2017. gada ražas novākšanas sezona, kas Zviedrijā izraisīja sēklu trūkumu 2018. gada pavasara sējai. |
| --- | --- |

(2)

Sēklu sagādes grūtības vairoja arī mitrā 2017. gada ražas novākšanas sezona, kas Zviedrijā izraisīja sēklu trūkumu 2018. gada pavasara sējai.

| (3) | Tāpēc Zviedrijas rīcībā tagad ir tikai neliels daudzums pavasara lopbarības augu sēklu un pavasara graudaugu sēklu no iepriekšējās sezonas, un tā nevarēs novākt pietiekamu daudzumu sēklu, lai apmierinātu pieprasījumu 2019. gada pavasarī. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Zviedrijas rīcībā tagad ir tikai neliels daudzums pavasara lopbarības augu sēklu un pavasara graudaugu sēklu no iepriekšējās sezonas, un tā nevarēs novākt pietiekamu daudzumu sēklu, lai apmierinātu pieprasījumu 2019. gada pavasarī.

| (4) | Citas dalībvalstis, kuras arī daļēji skar sēklu ražas novākšanas problēmas, tikai ierobežotā mērā ir spējušas apmierināt Zviedrijas vajadzības pēc sēklām. |
| --- | --- |

(4)

Citas dalībvalstis, kuras arī daļēji skar sēklu ražas novākšanas problēmas, tikai ierobežotā mērā ir spējušas apmierināt Zviedrijas vajadzības pēc sēklām.

| (5) | Ņemot vērā šos apstākļus, Zviedrijā ir radušās un arī turpmāk ir sagaidāmas pagaidu grūtības ar pavasara lopbarības augu sēklu un pavasara graudaugu sēklu vispārējo sagādi. Šīs grūtības nevar pārvarēt citādi kā atļaujot uz konkrētu laiku un ar attiecīgu maksimālā daudzuma ierobežojumu tirgot Savienībā sertificētas pavasara lopbarības augu sēklas un sertificētas pavasara graudaugu sēklas, kas ražotas Zviedrijā no sertificētām otrās paaudzes sēklām. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā šos apstākļus, Zviedrijā ir radušās un arī turpmāk ir sagaidāmas pagaidu grūtības ar pavasara lopbarības augu sēklu un pavasara graudaugu sēklu vispārējo sagādi. Šīs grūtības nevar pārvarēt citādi kā atļaujot uz konkrētu laiku un ar attiecīgu maksimālā daudzuma ierobežojumu tirgot Savienībā sertificētas pavasara lopbarības augu sēklas un sertificētas pavasara graudaugu sēklas, kas ražotas Zviedrijā no sertificētām otrās paaudzes sēklām.

| (6) | Tāpēc šajā lēmumā paredzētajai atkāpei būtu jāatļauj ar konkrētiem nosacījumiem un ierobežojumiem Savienībā tirgot sertificētas pavasara lopbarības augu sēklas un sertificētas pavasara graudaugu sēklas, kas ražotas Zviedrijā no sertificētām otrās paaudzes sēklām. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc šajā lēmumā paredzētajai atkāpei būtu jāatļauj ar konkrētiem nosacījumiem un ierobežojumiem Savienībā tirgot sertificētas pavasara lopbarības augu sēklas un sertificētas pavasara graudaugu sēklas, kas ražotas Zviedrijā no sertificētām otrās paaudzes sēklām.

| (7) | No informācijas, ko Zviedrija iesniegusi Komisijai, izriet, ka sēklu sagādes grūtību atrisināšanai laikposmā, kas beidzas 2019. gada 30. jūnijā, kopumā nepieciešamas 2 525 tonnas pavasara lopbarības augu sēklu un 18 240 tonnas pavasara graudaugu sēklu. |
| --- | --- |

(7)

No informācijas, ko Zviedrija iesniegusi Komisijai, izriet, ka sēklu sagādes grūtību atrisināšanai laikposmā, kas beidzas 2019. gada 30. jūnijā, kopumā nepieciešamas 2 525 tonnas pavasara lopbarības augu sēklu un 18 240 tonnas pavasara graudaugu sēklu.

| (8) | Atkāpei nebūtu jāskar citu Direktīvā 66/401/EEK un Direktīvā 66/402/EEK paredzēto nosacījumu piemērošana attiecībā uz sertificētām otrās paaudzes sēklām. |
| --- | --- |

(8)

Atkāpei nebūtu jāskar citu Direktīvā 66/401/EEK un Direktīvā 66/402/EEK paredzēto nosacījumu piemērošana attiecībā uz sertificētām otrās paaudzes sēklām.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Savienībā tirgot sertificētas pavasara lopbarības augu sēklas un pavasara graudaugu sēklas, kas ražotas Zviedrijā no sertificētām otrās paaudzes sēklām, ir atļauts laikposmā, kas beidzas 2019. gada 30. jūnijā, saskaņā ar nosacījumiem, kuri minēti 2. līdz 5. punktā.

2.   Kopējais sēklu daudzums, ko saskaņā ar šo lēmumu atļauts tirgot Savienībā, nepārsniedz 2 525 tonnas lopbarības augu sēklām un 18 240 tonnas pavasara graudaugu sēklām.

3.   Sēklas, kas minētas 1. punktā, atbilst Direktīvas 66/401/EEK II pielikumā un Direktīvas 66/402/EEK II pielikumā noteiktajām prasībām attiecībā uz nosacījumiem, kuriem jāatbilst sertificētām otrās paaudzes sēklām.

4.   Neskarot Direktīvā 66/401/EEK un Direktīvā 66/402/EEK paredzētās marķēšanas prasības, oficiālajā etiķetē iekļauj paziņojumu par to, ka attiecīgās sēklas ir zemākas kategorijas sēklas nekā sertificētas otrās paaudzes sēklas.

5.   Panta 1. punktā minēto sēklu tirdzniecība ir atļauta, iesniedzot tirdzniecības atļaujas pieteikumu saskaņā ar šo lēmumu.

2. pants

Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par daudzumiem, par kuriem tās saskaņā ar šo lēmumu ir izdevušas tirdzniecības atļaujas.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 24. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV 125, 11.7.1966., 2298./66. lpp.

1

(2)  
  OV 125, 11.7.1966., 2309./66. lpp.

2

---

| 1.2.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 31/77 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 31/77

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/161

(2019. gada 31. janvāris),

ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 821)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām pārbaudēm, kas piemērojamas Savienībā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (3), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES (4) ir noteikti dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs, kurās ir apstiprināti minētās slimības gadījumi mājas vai savvaļas cūkām (attiecīgās dalībvalstis). Minētā īstenošanas lēmuma pielikuma I līdz IV daļā ir precizēti un norādīti konkrēti attiecīgo dalībvalstu apgabali, kuri atkarībā no minētās slimības epidemioloģiskās situācijas ir diferencēti pēc riska līmeņa. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums vairākkārt ir grozīts, lai ņemtu vērā Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskās situācijas pārmaiņas Savienībā, kuras jāatspoguļo minētajā pielikumā. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums pēdējoreiz tika grozīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/122 (5) pēc nesen Rumānijā konstatētajiem Āfrikas cūku mēra gadījumiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES (4) ir noteikti dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs, kurās ir apstiprināti minētās slimības gadījumi mājas vai savvaļas cūkām (attiecīgās dalībvalstis). Minētā īstenošanas lēmuma pielikuma I līdz IV daļā ir precizēti un norādīti konkrēti attiecīgo dalībvalstu apgabali, kuri atkarībā no minētās slimības epidemioloģiskās situācijas ir diferencēti pēc riska līmeņa. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums vairākkārt ir grozīts, lai ņemtu vērā Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskās situācijas pārmaiņas Savienībā, kuras jāatspoguļo minētajā pielikumā. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums pēdējoreiz tika grozīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/122 (5) pēc nesen Rumānijā konstatētajiem Āfrikas cūku mēra gadījumiem.

| (2) | Risks, ka Āfrikas cūku mēris varētu izplatīties savvaļā, ir saistīts ar lēnu minētās slimības dabisku izplatīšanos savvaļas cūku populācijās un arī ar cilvēka darbību, kā to apliecina minētās slimības nesenā epidemioloģiskā attīstība Savienībā un kā tas dokumentāli apstiprināts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Dzīvnieku veselības un labturības zinātnes ekspertu grupas 2015. gada 14. jūlija zinātniskajā atzinumā; EFSA2017. gada 23. marta zinātniskajā ziņojumā par Baltijas valstīs un Polijā konstatētā Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko analīzi; EFSA2017. gada 8. novembra zinātniskajā ziņojumā par Baltijas valstīs un Polijā konstatētā Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko analīzi un EFSA2018. gada 29. novembra zinātniskajā ziņojumā par Eiropas Savienībā konstatētā Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko analīzi (6). |
| --- | --- |

(2)

Risks, ka Āfrikas cūku mēris varētu izplatīties savvaļā, ir saistīts ar lēnu minētās slimības dabisku izplatīšanos savvaļas cūku populācijās un arī ar cilvēka darbību, kā to apliecina minētās slimības nesenā epidemioloģiskā attīstība Savienībā un kā tas dokumentāli apstiprināts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Dzīvnieku veselības un labturības zinātnes ekspertu grupas 2015. gada 14. jūlija zinātniskajā atzinumā; EFSA2017. gada 23. marta zinātniskajā ziņojumā par Baltijas valstīs un Polijā konstatētā Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko analīzi; EFSA2017. gada 8. novembra zinātniskajā ziņojumā par Baltijas valstīs un Polijā konstatētā Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko analīzi un EFSA2018. gada 29. novembra zinātniskajā ziņojumā par Eiropas Savienībā konstatētā Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko analīzi (6).

| (3) | Kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/122 pieņemšanas dienas ir konstatēti jauni Āfrikas cūku mēra gadījumi mājas cūku populācijā Rumānijā, un tie arī jāatspoguļo Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/122 pieņemšanas dienas ir konstatēti jauni Āfrikas cūku mēra gadījumi mājas cūku populācijā Rumānijā, un tie arī jāatspoguļo Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā.

| (4) | 2019. gada janvārī tika novēroti divi Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi mājas cūku populācijā Rumānijā Aradas un Timišas apgabalos, kas atrodas ārpus Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā norādītajiem apgabaliem. Šie Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi mājas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šie Āfrikas cūku mēra skartie Rumānijas apgabali būtu jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma III daļā. |
| --- | --- |

(4)

2019. gada janvārī tika novēroti divi Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi mājas cūku populācijā Rumānijā Aradas un Timišas apgabalos, kas atrodas ārpus Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā norādītajiem apgabaliem. Šie Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi mājas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šie Āfrikas cūku mēra skartie Rumānijas apgabali būtu jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma III daļā.

| (5) | Lai ņemtu vērā jaunākās norises Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskajā attīstībā Savienībā un proaktīvi apkarotu ar slimības izplatīšanos saistītos riskus, Rumānijā būtu jānosaka jauni, pietiekami plaši augsta riska apgabali un tie būtu pienācīgi jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I un III daļā. Tāpēc Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Lai ņemtu vērā jaunākās norises Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskajā attīstībā Savienībā un proaktīvi apkarotu ar slimības izplatīšanos saistītos riskus, Rumānijā būtu jānosaka jauni, pietiekami plaši augsta riska apgabali un tie būtu pienācīgi jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I un III daļā. Tāpēc Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 31. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  
  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

3

(4)  Komisijas 2014. gada 9. oktobra Īstenošanas lēmums 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu 2014/178/ES (OV L 295, 11.10.2014., 63. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2019. gada 25. janvāra Īstenošanas lēmums (ES) 2019/122, ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs (OV L 24, 28.1.2019., 31. lpp.).

5

(6)  
  EFSA Journal 2015;13(7):4163; EFSA Journal 2017;15(3):4732; EFSA Journal 2017;15(11):5068; EFSA Journal 2018;16(11):5494.

6

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumu aizstāj ar šādu:

“PIELIKUMS

I DAĻA

1.   Beļģija

Šādi Beļģijas apgabali:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by:






  — | the border with France, |
| --- | --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

—

the border with France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | N818, |
| --- | --- |

—

N818,

| — | N83: Le Buisson des Cailles, |
| --- | --- |

—

N83: Le Buisson des Cailles,

| — | Rue des Sources, |
| --- | --- |

—

Rue des Sources,

| — | Rue Antoine, |
| --- | --- |

—

Rue Antoine,

| — | Rue de la Cure, |
| --- | --- |

—

Rue de la Cure,

| — | Rue du Breux, |
| --- | --- |

—

Rue du Breux,

| — | Rue Blondiau, |
| --- | --- |

—

Rue Blondiau,

| — | Nouvelle Chiyue, |
| --- | --- |

—

Nouvelle Chiyue,

| — | Rue de Martué, |
| --- | --- |

—

Rue de Martué,

| — | Rue du Chêne, |
| --- | --- |

—

Rue du Chêne,

| — | Rue des Aubépines, |
| --- | --- |

—

Rue des Aubépines,

| — | N85: Rue des Iles, |
| --- | --- |

—

N85: Rue des Iles,

| — | N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants, Rue du Pré au bois, |
| --- | --- |

—

N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants, Rue du Pré au bois,

| — | N801: Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

N801: Rue Notre-Dame,

| — | N894: Rue des Combattants, Rue des Tilleuls, Naleumont, Rue de Rindchay, Rue de la Distillerie, |
| --- | --- |

—

N894: Rue des Combattants, Rue des Tilleuls, Naleumont, Rue de Rindchay, Rue de la Distillerie,

| — | N40: Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | the border with the Grand Duchy of Luxembourg, |
| --- | --- |

—

the border with the Grand Duchy of Luxembourg,

| — | the border with France, |
| --- | --- |

—

the border with France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N897, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N897,

| — | La N897 jusque son intersection avec la N879, |
| --- | --- |

—

La N897 jusque son intersection avec la N879,

| — | La N879 jusque son intersection avec la N891, |
| --- | --- |

—

La N879 jusque son intersection avec la N891,

| — | La N891 jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N891 jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France,

| — | the border with France. |
| --- | --- |

—

the border with France.

2.   Bulgārija

Šādi Bulgārijas apgabali:

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| whole municipality of Dulovo, |
| --- |

whole municipality of Dulovo,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| whole municipality of General Toshevo, |
| --- |

whole municipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Čehija

Šādi Čehijas apgabali:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katalální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katalální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

4.   Igaunija

Šāds Igaunijas apgabals:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

5.   Ungārija

Šādi Ungārijas apgabali:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

6.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

7.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

8.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim. |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim.

| część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Świątki w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Świątki w powiecie olsztyńskim,

| gminy Miłakowo, Małdyty i część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 519 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 527 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 527 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 519 do południowo - wschodniej granicy gminy w powiecie ostródzkim; |
| --- |

gminy Miłakowo, Małdyty i część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 519 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 527 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 527 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 519 do południowo - wschodniej granicy gminy w powiecie ostródzkim;

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim; |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gmina Żelechów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gmina Żelechów w powiecie garwolińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

9.   Rumānija

Šādi Rumānijas apgabali:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III, |
| --- | --- |

—

Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

II DAĻA

1.   Beļģija

Šādi Beļģijas apgabali:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by:






  — | The border with France, |
| --- | --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

—

The border with France,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N891, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N891,

| — | La N891 jusque son intersection avec la N879 au niveau de Marbehan, |
| --- | --- |

—

La N891 jusque son intersection avec la N879 au niveau de Marbehan,

| — | La N879 jusque son intersection avec la N897 au niveau de Marbehan, |
| --- | --- |

—

La N879 jusque son intersection avec la N897 au niveau de Marbehan,

| — | La N897 jusque son intersection avec la E25 - E411, |
| --- | --- |

—

La N897 jusque son intersection avec la E25 - E411,

| — | La E25 - E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25 - E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France,

| — | The border with France. |
| --- | --- |

—

The border with France.

2.   Bulgārija

Šādi Bulgārijas apgabali:

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Čehija

Šādi Čehijas apgabali:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- |

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

4.   Igaunija

Šāds Igaunijas apgabals:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

5.   Ungārija

Šādi Ungārijas apgabali:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

6.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

7.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

8.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim,

| gmina Gołdap, Dubeninki i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Gołdap, Dubeninki i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lubomino, Orneta, część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od południowo - zachodniej granicy gminy do południowo - zachodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na północ od granic miasta Lidzbark Warmiński oraz linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino, Orneta, część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od południowo - zachodniej granicy gminy do południowo - zachodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na północ od granic miasta Lidzbark Warmiński oraz linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn i część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn i część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim,

| gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim,

| część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gmina Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gmina Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim.

9.   Rumānija

Šādi Rumānijas apgabali:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud.

| — | Județul Botoșani. |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani.

III DAĻA

1.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija,

3.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim.

4.   Rumānija

Šādi Rumānijas apgabali:

| — | zona orașului București, |
| --- | --- |

—

zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Partea din județu Arges cu următoarele comune:






  — | Comuna Bârla, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județu Arges cu următoarele comune:

—

Comuna Bârla,

| — | Comuna Miroși, |
| --- | --- |

—

Comuna Miroși,

| — | Comuna Popești, |
| --- | --- |

—

Comuna Popești,

| — | Comuna Ștefan cel Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Ștefan cel Mare,

| — | Comuna Slobozia, |
| --- | --- |

—

Comuna Slobozia,

| — | Comuna Mozăceni, |
| --- | --- |

—

Comuna Mozăceni,

| — | Comuna Negrași, |
| --- | --- |

—

Comuna Negrași,

| — | Comuna Izvoru, |
| --- | --- |

—

Comuna Izvoru,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Căldăraru, |
| --- | --- |

—

Comuna Căldăraru,

| — | Comuna Ungheni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ungheni,

| — | Comuna Hârsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Hârsești,

| — | Comuna Stolnici, |
| --- | --- |

—

Comuna Stolnici,

| — | Comuna Vulpești, |
| --- | --- |

—

Comuna Vulpești,

| — | Comuna Rociu, |
| --- | --- |

—

Comuna Rociu,

| — | Comuna Lunca Corbului, |
| --- | --- |

—

Comuna Lunca Corbului,

| — | Comuna Costești, |
| --- | --- |

—

Comuna Costești,

| — | Comuna Mărăsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Mărăsești,

| — | Comuna Poiana Lacului, |
| --- | --- |

—

Comuna Poiana Lacului,

| — | Comuna Vedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Vedea,

| — | Comuna Uda, |
| --- | --- |

—

Comuna Uda,

| — | Comuna Cuca, |
| --- | --- |

—

Comuna Cuca,

| — | Comuna Morărești, |
| --- | --- |

—

Comuna Morărești,

| — | Comuna Cotmeanaâ, |
| --- | --- |

—

Comuna Cotmeanaâ,

| — | Comuna Răchițele de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Răchițele de Jos,

| — | Comuna Drăganu-Olteni, |
| --- | --- |

—

Comuna Drăganu-Olteni,

| — | Comuna Băbana, |
| --- | --- |

—

Comuna Băbana,

| — | Comuna Bascov, |
| --- | --- |

—

Comuna Bascov,

| — | Comuna Moșoaia, |
| --- | --- |

—

Comuna Moșoaia,

| — | Municipiul Pitești, |
| --- | --- |

—

Municipiul Pitești,

| — | Comuna Albota, |
| --- | --- |

—

Comuna Albota,

| — | Comuna Oarja, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarja,

| — | Comuna Bradu, |
| --- | --- |

—

Comuna Bradu,

| — | Comuna Suseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Suseni,

| — | Comuna Căteasca, |
| --- | --- |

—

Comuna Căteasca,

| — | Comuna Rătești, |
| --- | --- |

—

Comuna Rătești,

| — | Comuna Teiu, |
| --- | --- |

—

Comuna Teiu,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș. |
| --- | --- |

—

Județul Timiș.

IV DAĻA

Itālija

Šāds Itālijas apgabals:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Labojumi

| 1.2.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 31/108 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 31/108

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2017/2196 (2017. gada 24. novembris), ar ko izveido tīkla kodeksu par ārkārtas un atjaunošanas stāvokli elektrosistēmā

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 312, 2017. gada 28. novembris
  )

76. lappusē 36. panta 8. punktā:

tekstu:

“8.   Līdz 2019. gada 18. jūnijam katrs PSO iesniedz ENTSO-E datus, kas vajadzīgi, lai sagatavotu un iesniegtu ziņojumu saskaņā ar 7. punktu.”

lasīt šādi:

“8.   Līdz 2020. gada 18. jūnijam katrs PSO iesniedz ENTSO-E datus, kas vajadzīgi, lai sagatavotu un iesniegtu ziņojumu saskaņā ar 7. punktu.”

---

| 1.2.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 31/108 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 31/108

---

Labojums Padomes Direktīvā (ES) 2018/822 (2018. gada 25. maijs), ar ko attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā saistībā ar ziņojamām pārrobežu shēmām groza Direktīvu 2011/16/ES

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 139, 2018. gada 5. jūnijs
  )

8. lappusē 1. panta 2. punktā (attiecībā uz jauno 8.ab panta 12. punktu):

tekstu:

“12.   Katra dalībvalsts veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai pieprasītu starpniekiem un attiecīgajiem nodokļu maksātājiem iesniegt informāciju par ziņojamām pārrobežu shēmām, kuru pirmais posms īstenots laikposmā no šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas līdz tās piemērošanas sākuma dienai. Starpnieki un attiecīgie nodokļu maksātāji attiecīgi iesniedz informāciju par minētajām ziņojamajām pārrobežu shēmām līdz 2020. gada 31. augustam.”

lasīt šādi:

“12.   Katra dalībvalsts veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai pieprasītu starpniekiem un attiecīgajiem nodokļu maksātājiem iesniegt informāciju par ziņojamām pārrobežu shēmām, kuru pirmais posms īstenots laikposmā no 2018. gada 25. jūnija līdz 2020. gada 30. jūnijam. Starpnieki un attiecīgie nodokļu maksātāji attiecīgi iesniedz informāciju par minētajām ziņojamajām pārrobežu shēmām līdz 2020. gada 31. augustam.”

---