# Službeni list C 159/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 159 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.10. svibnja 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 159

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.10. svibnja 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| 2019/C 159/01 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o temi Socijalni dijalog za inovacije u digitalnom gospodarstvu (samoinicijativno mišljenje) | 1 |
| | MIŠLJENJA |
| 2019/C 159/02 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Ženama na zapadnom Balkanu (samoinicijativno mišljenje) | 7 |
| 2019/C 159/03 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Reformi WTO-a radi prilagodbe razvoju svjetske trgovine (samoinicijativno mišljenje) | 15 |
| 2019/C 159/04 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Uloga unutarnjih savjetodavnih skupina u praćenju provedbe sporazumâ o slobodnoj trgovini(razmatračko mišljenje na zahtjev Europskog parlamenta) | 28 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

2019/C 159/01

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o temi Socijalni dijalog za inovacije u digitalnom gospodarstvu (samoinicijativno mišljenje)

1

MIŠLJENJA

2019/C 159/02

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Ženama na zapadnom Balkanu (samoinicijativno mišljenje)

7

2019/C 159/03

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Reformi WTO-a radi prilagodbe razvoju svjetske trgovine (samoinicijativno mišljenje)

15

2019/C 159/04

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Uloga unutarnjih savjetodavnih skupina u praćenju provedbe sporazumâ o slobodnoj trgovini(razmatračko mišljenje na zahtjev Europskog parlamenta)

(razmatračko mišljenje na zahtjev Europskog parlamenta)

28

---

| | III.   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| 2019/C 159/05 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu uvođenja detaljnih tehničkih mjera za funkcioniranje konačnog sustava PDV-a za oporezivanje trgovine između država članica (COM(2018) 329 final – 2018/0164 (CNS)) | 38 |
| | EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR |
| 2019/C 159/06 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu prilagodbe godišnjeg pretfinanciranja za razdoblje 2021.–2023. (COM(2018) 614 final – 2018/0322 (COD)) | 45 |
| 2019/C 159/07 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Preporuci za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja (COM(2018) 759 final) | 49 |
| 2019/C 159/08 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom. Doprinos Europske komisije sastanku čelnika u Salzburgu održanom 19. – 20. rujna 2018.(COM(2018) 634 final — 2018/0329 COD) | 53 |
| 2019/C 159/09 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za očuvanje i kontrolu primjenjivih na području koje regulira Organizacija za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2115/2005 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 1386/2007 (COM(2018) 577 final – 2018/0304 (COD)) | 60 |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| 2019/C 159/10 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže nacionalnih koordinacijskih centara (COM(2018) 630 final — 2018/0328 (COD)) | 63 |
| | EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR |
| 2019/C 159/11 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o prilagodbi Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj učinkovitosti (kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2018/2002) i Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (Upravljanje energetskom unijom) zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (COM(2018)744 final – 2018/0385 (COD)) | 68 |
| 2019/C 159/12 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 u pogledu određenih pravila o izravnim plaćanjima i potpori ruralnom razvoju za 2019. i 2020. (COM(2018) 817 final – 2018/0414(COD)) | 71 |

III.   Pripremni akti

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

Europski gospodarski i socijalni odbor

2019/C 159/05

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu uvođenja detaljnih tehničkih mjera za funkcioniranje konačnog sustava PDV-a za oporezivanje trgovine između država članica (COM(2018) 329 final – 2018/0164 (CNS))

(COM(2018) 329 final – 2018/0164 (CNS))

38

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

2019/C 159/06

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu prilagodbe godišnjeg pretfinanciranja za razdoblje 2021.–2023. (COM(2018) 614 final – 2018/0322 (COD))

(COM(2018) 614 final – 2018/0322 (COD))

45

2019/C 159/07

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Preporuci za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja (COM(2018) 759 final)

(COM(2018) 759 final)

49

2019/C 159/08

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom. Doprinos Europske komisije sastanku čelnika u Salzburgu održanom 19. – 20. rujna 2018.(COM(2018) 634 final — 2018/0329 COD)

(COM(2018) 634 final — 2018/0329 COD)

53

2019/C 159/09

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za očuvanje i kontrolu primjenjivih na području koje regulira Organizacija za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2115/2005 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 1386/2007 (COM(2018) 577 final – 2018/0304 (COD))

(COM(2018) 577 final – 2018/0304 (COD))

60

Europski gospodarski i socijalni odbor

2019/C 159/10

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže nacionalnih koordinacijskih centara (COM(2018) 630 final — 2018/0328 (COD))

(COM(2018) 630 final — 2018/0328 (COD))

63

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

2019/C 159/11

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o prilagodbi Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj učinkovitosti (kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2018/2002) i Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (Upravljanje energetskom unijom) zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (COM(2018)744 final – 2018/0385 (COD))

(COM(2018)744 final – 2018/0385 (COD))

68

2019/C 159/12

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 u pogledu određenih pravila o izravnim plaćanjima i potpori ruralnom razvoju za 2019. i 2020. (COM(2018) 817 final – 2018/0414(COD))

(COM(2018) 817 final – 2018/0414(COD))

71

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

| 10.5.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 159/1

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Socijalni dijalog za inovacije u digitalnom gospodarstvu”

(samoinicijativno mišljenje)

(2019/C 159/01)

Izvjestitelj: Jukka AHTELA

| Odluka Plenarne skupštine: | 15.2.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 29. stavak 2. Poslovnika |
| | samoinicijativno mišljenje |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 18.12.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.1.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 540 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 133/0/0 |

Odluka Plenarne skupštine:

15.2.2018.

Pravni temelj:

pravilo 29. stavak 2. Poslovnika

samoinicijativno mišljenje

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

18.12.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.1.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

540

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

133/0/0

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Inovacije su važan čimbenik konkurentnosti, produktivnosti i potencijala rasta poduzeća, koji također može povećati kvalitetu rada, poticati otvaranje radnih mjesta te poboljšati životni standard. Za iskorištavanje punog potencijala inovacija potrebno je sudjelovanje i motiviranost radnika, pored ostalog i pomoću socijalnog dijaloga. To bi trebalo poduprijeti političkim i regulatornim okruženjem povoljnim za inovacije u cijeloj Europi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Digitalizacijom i drugim promjenama koje utječu na uvjete rada, ekonomski položaj radnika i poslovni život dovode se u pitanje postojeće strukture poduzeća, metode upravljanja i vodstva, radni odnosi te opseg i metode socijalnog dijaloga. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Intelektualni rad postaje glavna odrednica u svim područjima svijeta rada. Informacijskom tehnologijom i osobito digitalizacijom omogućuje se neovisnost rada o vremenu i mjestu. Razvojem u smjeru rada koji se temelji na vještinama i intelektualnog rada poboljšava se autonomija intelektualnih radnika te se može uočiti sklonost polarizaciji između visokokvalificiranog intelektualnog rada i potencijalno manje produktivnog rada. Kako bi se suzbilo povećanje ekonomske nesigurnosti koje dijelom potiče digitalizacija, trebalo bi poticati kolektivno pregovaranje na svim razinama, prije svega u sektorima i poduzećima na koje digitalizacija utječe. Time se može pridonijeti novim digitaliziranim oblicima organizacije rada kojima se kvaliteta radnih mjesta neće pogoršati već, naprotiv, poboljšati (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Iako se razvojem u smjeru povećane autonomije mnogih radnika dovode u pitanje upravljačke strukture i metode vodstva, za taj su razvoj ujedno potrebni novi oblici dijaloga, pružanje informacija i savjetovanja te doprinos radnika metodama upravljanja. Potrebni su novi participativni pristupi kako bi se ljudski resursi u najvećoj mjeri potaknuli na sudjelovanje u inovacijama i razvojnim procesima. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO ističe važnost osiguravanja najšireg mogućeg razumijevanja prednosti i izazova koje će usvajanje novih pristupa u poslovnoj kulturi donijeti zaposlenicima u pogledu sigurnosti i kvalitete zapošljavanja te radnih uvjeta, uključujući zdravlje, sigurnost i osposobljavanje. Da bi se pružila istinska potpora zaposlenicima i ostvarilo njihovo sudjelovanje, potrebno je uložiti ozbiljne i znatne napore na svim razinama. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Socijalni dijalog i osobito kolektivno pregovaranje između socijalnih partnera prevladavaju kao glavni alati ako se primjenjuju od samog početka (vidjeti točke 5.1 i 5.5) prilikom uvođenja novih tehnologija i ako se odvijaju u duhu povjerenja između osoblja i uprave. U okviru svoje autonomije te bez dovođenja u pitanje glavnih načela postojećih struktura socijalni partneri trebali bi i dalje tragati za novim rješenjima u pogledu socijalnog dijaloga, osobito pregovora, prilagođenima svladavanju novih izazova, kako bi se pružila uravnotežena rješenja te održali smisao i osjećaj svrhe kad je riječ o ulozi socijalnih partnera na svim razinama. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Novi oblici fragmentiranog rada i povećanje broja netipičnih radnika zahtijevaju sudjelovanje radnika pojačanim informiranjem i savjetovanjem, kao i prilagodbom kolektivnih prava i odredbi u pogledu radnog vremena i socijalnih prava. (2) |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kao što je to EGSO već napomenuo, sindikalno zastupanje i kolektivno pregovaranje dovode se u pitanje kad je riječ o radnicima zaposlenima u nekim od novih oblika rada. (3) Stoga valja ukloniti prepreke ostvarivanju temeljnih prava zajamčenih Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i konvencijama ILO-a. (4) |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO podupire stajalište da se vjerojatnost inovacija povećava kada se snažne strukture organizacije rada kombiniraju s raznim oblicima pojačanog sudjelovanja zaposlenika unutar čvrstog pravnog i ugovornog okvira. U tom cilju kolektivno zastupanje treba biti sve više popraćeno uključivim, promišljenim i demokratskim dijalogom u strukturama i metodama rada. Također treba voditi računa o važnosti osposobljavanja rukovodećeg osoblja u području socijalnog dijaloga kako bi se metode upravljanja prilagodile novom kontekstu. EGSO također naglašava potrebu promicanja poticajnog poslovnog okruženja koje će poduzećima omogućiti da rastu i budu konkurentna. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Odnos povjerenja između predstavnika zaposlenika, sindikata i uprave, u kombinaciji s izravnim sudjelovanjem zaposlenika u donošenju odluka (vidjeti točku 6.7), u pozitivnoj je korelaciji s višim razinama uspješnosti i dobrobiti te stvara pozitivno okruženje za inovativno djelovanje. Promjene u kojima sudjeluje i osoblje stvara se povjerenje između rukovodstva, zaposlenika i sindikata. (5) Od temeljne je važnosti povjerenje radnika i njihovih sindikata te njihov doprinos na svim relevantnim razinama i u svim relevantnim tijelima, na lokalnoj razini i/ili na razini nadzornih i upravnih odbora. Njihovo sudjelovanje u predviđanju promjena, u upravljanju i odlučivanju o tim promjenama ključni je element za suočavanje s učincima digitalne transformacije i stvaranje duha i kulture koji su usmjereni prema inovacijama. (6) |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Inicijative socijalnih partnera na nacionalnoj razini za povećanje produktivnosti i dobrobiti radnika na radnom mjestu obećavajuća su metoda koju bi trebalo promicati u širem europskom kontekstu. U tom pogledu EGSO pozdravlja inicijative i istraživanja Eurofounda i Europske mreže inovacija na radnom mjestu te predlaže da EU poduzme mjere za razvoj dijaloga među socijalnim partnerima i drugim dionicima u kontekstu participativnih pristupa kako bi promicao inovacije na radnom mjestu. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Uvod

| 2.1. | Inovacije su važan čimbenik konkurentnosti, produktivnosti i potencijala rasta poduzeća. Za iskorištavanje punog potencijala inovacija potrebno je sudjelovanje i motiviranost radnika. Aktivnostima u području inovacija omogućuje se bolji položaj europskih radnih mjesta u međunarodnom tržišnom natjecanju i stvara se čvrst temelj za kvalitetno zapošljavanje, te su one stoga ključne za bolji životni standard. Sve bi to trebalo bi poduprijeti političkim i regulatornim okruženjem povoljnim za inovacije u Europi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Digitalizacija je ključni pokretač inovacija. Digitalizacija industrije i usluga ima velik potencijal, npr. u pogledu automatizacije, tehnologija obrade, povećanja produktivnosti i uzajamno korisne fleksibilnosti. Ulaganje u obrazovanje i osposobljavanje na uključiv način u cilju jamčenja vještina potrebnih u digitalnom gospodarstvu važan je alat i za smanjenje nejednakosti i iskorištavanje prednosti tog potencijala za sve, na radnim mjestima i u društvu u cjelini. Javni sektor ima najveću odgovornost za modernizaciju javnog obrazovanja i poticanje potrebnih vještina te za doprinošenje visokokvalitetnom poslovnom okruženju. Međutim, i poduzeća i industrija trebaju preuzeti svoju ulogu i pridonijeti tome da se radnicima olakša pristup strukovnom osposobljavanju i cjeloživotnom učenju. Rodna perspektiva mora biti u samoj srži svih inicijativa za poticanje potpune integracije žena u digitalno gospodarstvo kako bi se smanjila razlika u plaćama između spolova i promicala ravnoteža između poslovnog i privatnog života. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Unatoč brzom padu cijena IKT-a, prelasku s ulaganja u IKT na usluge IKT-a te stalnom povećanju intelektualne imovine, ne postoji mnogo naznaka da je novo digitalno gospodarstvo potaknulo rast produktivnosti. U međunarodnim studijama upućuje se na to da je novo digitalno gospodarstvo i dalje u „fazi uspostave”, a učinci na produktivnost mogu se pojaviti tek nakon što tehnologija uđe u „fazu provedbe”. (7) Osim toga, prelazak s produktivnijih na manje produktivne oblike zapošljavanja može u nacionalnoj statistici prikriti potpuni doprinos IKT-a rastu jer se doprinos IKT-a produktivnosti i zapošljavanju može znatno razlikovati od sektora do sektora. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Svijet rada suočava se s promjenama koje će imati dalekosežan utjecaj na poslodavce, radnike i njihove ugovorne radne odnose. Neke od tih promjena događaju se izvan poduzeća, primjerice eksternalizacija, dok se brojne promjene događaju unutar poduzeća, primjerice prelazak na fleksibilno radno vrijeme i prilagodljiv način rada. Takva kretanja, koja se odvijaju u okviru zasnovanom na zakonodavstvu i kolektivnim ugovorima, predstavljaju izazov za postojeće strukture poduzeća, metode upravljanja i rukovođenja kao i područje primjene i metode socijalnog dijaloga, s posljedicama za sigurnost, ali i kvalitetu zapošljavanja. Međutim, socijalni dijalog i pregovori između socijalnih partnera mogu i morali bi prevladavati kao glavni alati ako su prilagođeni promjenama, ako se primjenjuju u ranim fazama (vidjeti točku 5.1), od samog početka prilikom uvođenja novih tehnologija i ako se odvijaju u duhu povjerenja. Europski socijalni partneri objavili su zajedničku izjavu o digitalizaciji u 2016. (8) |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Cilj je ovog mišljenja razjasniti i uspostaviti veze između vještina i uloge radnika kao čimbenika koji pridonose inovativnim procesima, povećanju produktivnosti i dobrobiti radnika s jedne strane te potrebe za uspostavljanjem funkcionalnih praksi na radnom mjestu radi podržavanja i promicanja tih ciljeva s druge strane. |
| --- | --- |

2.5.

3.   O čemu je riječ: izazovi inovacijske poslovne kulture

| 3.1. | Strukture poduzeća i metode rada hitno treba prilagoditi digitalnom gospodarstvu. Svi dionici suočeni su s izazovom pronalaženja novih načina za poboljšanje produktivnosti u digitalnom dobu. Stalne aktivnosti u području inovacija u cilju iskorištavanja potencijala ljudskih resursa, uz istodobno promicanje dobrobiti radnika, ključne su za pronalaženje rješenja za te izazove. Socijalni dijalog, osobito pregovori na lokalnoj razini, mogu imati ključnu ulogu u olakšavanju inovacijskih procesa i procesa prilagodbe. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Digitalizacija ima dalekosežan učinak i na postojeće i na novoosnovane organizacije u pogledu organiziranja aktivnosti poduzeća i rada. Iako se tradicionalni oblici rada većinom mogu zadržati, već se sada primjećuje utjecaj digitalizacije na nove metode rada, primjerice sve češći rad na daljinu u mnogim sektorima, čime se omogućuje veća autonomija za mnoge radnike. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Intelektualni rad postaje glavna odrednica u svim područjima svijeta rada. Informacijskom tehnologijom i osobito digitalizacijom omogućuje se neovisnost rada o vremenu i mjestu. Razvojem u smjeru rada koji se temelji na vještinama i znanju povećava se autonomija visokoobrazovanih radnika te se može uočiti sklonost polarizaciji između visokokvalificiranog rada utemeljenog na znanju i potencijalno manje produktivnog rada sa smanjenim opsegom zadaća. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Trend povećane autonomije koju nekim radnicima omogućuje digitalizacija predstavlja izazov za poduzeća, njihova tijela, njihovu upravljačku strukturu kao i za njihove metode upravljanja i tradicionalne hijerarhijske strukture. Također predstavlja izazov za radne uvjete, ekonomski položaj radnika i radne odnose. Te promjene zahtijevaju više oblika socijalnog dijaloga, informiranja, savjetovanja i snažnog sudjelovanja radnika. Radnici mogu i sami pridonijeti inovativnim i razvojnim procesima koji pogoduju poduzeću i njegovim dionicima (9). Stoga bi socijalni partneri trebali tražiti rješenja kako bi se zajamčilo usporedno funkcioniranje tradicionalnih oblika i inovativnih pristupa socijalnom dijalogu. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Kako se inovacijska kultura može poboljšati na radnom mjestu?

| 4.1. | Budući da razvoj u smjeru povećane autonomije mnogih radnika dovodi u pitanje upravljačke strukture i metode vodstva, potrebni su novi oblici dijaloga, pružanja informacija i savjetovanja te doprinos radnika metodama upravljanja poduzećem. Potrebni su novi pristupi kako bi se u najvećoj mjeri iskoristili ljudski resursi u inovacijama i razvojnim procesima poduzeća. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Međutim, za postavljanje radnika u središte inovacijskih procesa na radnom mjestu nisu uvijek potrebne velike organizacijske promjene. U tu se svrhu može koristiti niz jednostavnih alata, ali glavni bi alat trebalo biti kolektivno pregovaranje i socijalni dijalog u skladu s potrebama određenog radnog mjesta. Samostalni timovi, eksperimentalne radionice, kutije za prijedloge i interdisciplinarne projektne skupine samo su neki od primjera. Zajednička je značajka poslovna kultura kojom se potiče inovativnost radnika, a takva poslovna kultura može se temeljiti samo na međusobnom povjerenju između uprave i osoblja. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Potrebno je naglasiti važnost jamčenja najšireg mogućeg razumijevanja prednosti koje će usvajanje novih pristupa u poslovnoj kulturi donijeti zaposlenicima u pogledu sigurnosti i kvalitete zapošljavanja te radnih uvjeta. Također je potrebno u obzir uzeti rizike za radnike, primjerice u pogledu uvjeta rada, zaštite zdravlja i sigurnosti, ekonomske nesigurnosti i povećane polarizacije. Istinsku potporu zaposlenicima i sindikatima te njihovo sudjelovanje potrebno je promicati na svim razinama i u njih ulagati ozbiljne i znatne napore na svim razinama organizacije kako bi se izbjeglo puko ispunjavanje formalnosti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Inovacijska poslovna kultura podrazumijeva da pojedinačni radnik nije samo usmjeren na obavljanje svojih dužnosti nego i razmatra može li se način obavljanja tih dužnosti stalno poboljšavati. Nadalje, inovacijska kultura znači da uprava aktivno sluša zamisli radnika te ih potiče da sudjeluju u inovacijskim procesima. (10) |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Povećanje autonomije radnika u okviru aktivnosti u području inovacija i razvojnih aktivnosti poduzeća velika je prilika za iskorištavanje vještina radnika. Isto vrijedi i za fleksibilnost radnog vremena i mjesta, koja je učinkovitija ako se inovativni pristupi organiziranju rada temelje na dogovorima na lokalnoj razini zasnovanima na međusobnom povjerenju. Sve to iziskuje modernu kulturu vodstva unutar čvrstog pravnog i ugovornog okvira zasnovanog na participativnim pristupima, što također treba promicati na razini EU-a. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Uloga različitih oblika socijalnog dijaloga

| 5.1. | Jedna je od glavnih funkcija socijalnog dijaloga, osobito kolektivnog pregovaranja, pridonijeti oblikovanju poslovnog okruženja i upravljanju promjenama u svijetu rada pružanjem informacija, predviđanjem, sudjelovanjem i olakšavanjem radi izgradnje međusobnog povjerenja između socijalnih partnera na svim razinama, a taj se cilj Europske unije provodi u skladu s nacionalnim praksama. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EGSO je u nekoliko mišljenja naglasio ključnu ulogu socijalnog dijaloga u promjenjivom svijetu rada. (11) Socijalni dijalog mora imati važnu ulogu na svim relevantnim razinama, i to uz potpuno poštovanje autonomije socijalnih partnera. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Međutim, s obzirom na izazove i sve brže promjene, postoji jasna potreba da se strukture i ciljevi socijalnog dijaloga prilagode stalnim promjenama, uz poštovanje pravnih i ugovornih okvira na nacionalnoj i europskoj razini. To je izazov za socijalne partnere na svim razinama. U okviru svoje autonomije te bez dovođenja u pitanje glavnih načela postojećih struktura socijalni partneri trebali bi i dalje tragati za novim rješenjima u pogledu socijalnog dijaloga, osobito pregovora, prilagođenima svladavanju novih izazova, kako bi se pružila uravnotežena rješenja te održali smisao i osjećaj svrhe kad je riječ o ulozi socijalnih partnera na svim razinama. I partnerstvo s lokalnim zajednicama može biti izvor inspiracije za socijalne partnere. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EGSO je naveo „da je trenutačno nemoguće predvidjeti sve mogućnosti i izazove koji će proizaći iz digitalnog gospodarstva. Uloga socijalnog i građanskog dijaloga nije suprotstavljanje tim tranzicijama već je njegova uloga da ih na najbolji mogući način usmjeri tako da se iskoriste sve pogodnosti koje one mogu donijeti u pogledu rasta, promicanja inovacija i vještina, kvalitetnih radnih mjesta te održivog i solidarnog financiranja socijalne zaštite (12).” |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Kad je riječ o upravljanju tranzicijom u digitaliziranom svijetu rada, važno je moći osloniti se na to da procesi donošenja odluka protječu neometano kako bi se poduzeća i radnici mogli brzo prilagoditi promjenjivom okruženju. Odbor je izjavio i sljedeće: „U vezi s uvođenjem novih tehnologija kao što su roboti ili inteligentni strojevi, EGSO u svojoj studiji podsjeća na važnost prethodnog obavješćivanja i savjetovanja s predstavnicima radnika i potrebe za kolektivnim pregovaranjem kako bi se popratile promjene do kojih dovode te tehnologije. Također podsjeća na to da se Direktivom 2009/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13) o europskim radničkim vijećima predviđa obveza tog savjetovanja” (14). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Nadalje, EGSO je naveo primjere u kojima su aktivnosti socijalnih partnera dovele do svladavanja izazova koji su se pojavili u tom razdoblju tranzicije. (15) Dodatni je primjer kolektivni ugovor između digitalne platforme za usluge čišćenja Hilfr i sindikata 3F u Danskoj. (16) EU bi trebao poticati takve aktivnosti promicanjem socijalnog dijaloga i podupiranjem izgradnje kapaciteta socijalnih partnera. |
| --- | --- |

5.6.

6.   Glavni nalazi kojima se podupiru novi pristupi za poticanje inovacija

| 6.1. | Kao što je istaknuto u nedavnoj studiji Eurofounda (17), poduzeća koja potiču svoje zaposlenike na sudjelovanje u donošenju širokog spektra odluka o poslovanju ili strateškom usmjerenju mogu poboljšati zadovoljstvo zaposlenjem te povećati razinu inovacija. Promjene u kojima sudjeluje i osoblje stvara se povjerenje između rukovodstva, zaposlenika i sindikata. Od temeljne je važnosti povjerenje radnika i njihovih sindikata te njihov doprinos na svim relevantnim razinama i u svim relevantnim tijelima, na lokalnoj razini i/ili na razini nadzornih i upravnih odbora. Njihovo sudjelovanje u predviđanju promjena, u upravljanju i odlučivanju o tim promjenama ključni je element za suočavanje s učincima digitalne transformacije i stvaranje duha i kulture koji su usmjereni prema inovacijama. (18) |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Eurofound navodi da se vjerojatnost inovacija povećava kad se snažne strukture organizacije rada kombiniraju s izravnim sudjelovanjem zaposlenika (primjerice sa sudjelovanjem u rješavanju problema ili poboljšanju kvalitete proizvodnje). (19) To opažanje odgovara tvrdnji da iako kolektivno zastupanje ima važnu ulogu u osiguravanju sudjelovanja radnika u inovacijskim procesima, postoji sve veća potreba za uključivijim i demokratskijim dijalogom koji se temelji na sudjelovanju radnika u postupku promišljanja. U tom bi se pogledu metodama socijalnog dijaloga trebala olakšati razmjena i primjena kolektivne stručnosti svih članova organizacije, bilo da je riječ o radnicima, njihovim predstavnicima ili upraviteljima. (20) |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Isto tako, u analizi Eurofounda pokazalo se da je pristup zaposlenika osposobljavanju pozitivno povezan s inovacijama. Kao što je EGSO već naglasio, rad bi trebao pružati zadovoljstvo onima koji ga obavljaju jer mogu maksimalno upotrijebiti svoje vještine i postignuća te dati najveći doprinos zajedničkoj dobrobiti (21). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Motivacija u obliku financijskih poticaja kao što je promjenjiv iznos plaće također je pozitivno povezana s inovacijama u studiji Eurofounda. Osim toga, utvrđeno je da inovativna organizacija dovodi do veće uspješnosti poduzeća i veće dobrobiti na radnom mjestu. Takva inovativna poduzeća primjenjuju afirmirane prakse sudjelovanja zaposlenika. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Eurofound smatra da je pouzdan socijalni dijalog važan za uspješnost i dobrobit. Razine uspješnosti i dobrobiti na radnom mjestu bile su znatno ispod prosjeka u ustanovama u kojima je došlo do sporova i štrajka. Odnos povjerenja između predstavnika zaposlenika i uprave, u kombinaciji s izravnim sudjelovanjem zaposlenika, u pozitivnoj je korelaciji s višim razinama uspješnosti i dobrobiti te stvara pozitivno okruženje za inovativno djelovanje. (22) EGSO ističe važnost osposobljavanja rukovodnog kadra kako bi se metode upravljanja prilagodile novom kontekstu. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Osim toga, kultura povjerenja važan je čimbenik konkurentnosti za poduzeća. Kada se složena pitanja digitalizacije rješavaju na radnom mjestu, kultura povjerenja čvrst je temelj za uspješnu suradnju, za razliku od kulture kontrole i podčinjenosti. (23) |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Kao što navodi Eurofound: „Ne postoji recept za izgradnju povjerenja na radnom mjestu, ali postoje određeni uvjeti kojima se potiče njegov nastanak. To obuhvaća međusobno uvažavanje dviju strana zaduženih za pronalaženje rješenja za zajedničke probleme, pravodobnu intervenciju kojom se omogućuje smislena rasprava, transparentnost, pravodobnu razmjenu kvalitetnih informacija i uključivanje svih stranaka u strategiju i ciljeve” (24). Kao što EGSO navodi u svojem mišljenju (25), radnici trebaju imati više utjecaja na tijela za donošenje odluka i sudjelovati u njima. Njihovo sudjelovanje u predviđanju promjena, u upravljanju i odlučivanju o tim promjenama ključni je element za suočavanje s učincima digitalne transformacije i stvaranje duha i kulture koji su usmjereni prema inovacijama. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Inicijative socijalnih partnera na nacionalnoj razini za povećanje produktivnosti, dobrobiti radnika na radnom mjestu i zapošljavanja obećavajuća su metoda koju bi trebalo promicati u širem europskom kontekstu. Zajednički projekt Finske federacije tehnoloških industrija i Industrijske unije jedinstven je projekt u Finskoj. (26) U Danskoj je Danska konfederacija sindikata izradila posebnu studiju o temi „Zaposlenici kao pokretači inovacija” (27). Nadalje, u Češkoj, Danskoj, Francuskoj, Njemačkoj, Italiji i Španjolskoj socijalni partneri sudjeluju u nacionalnim raspravama i projektima o digitalnim promjenama i njihovom učinku na poslovni život. (28) |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Kad je riječ o razini EU-a, EGSO pozdravlja inicijative i istraživanja Eurofounda i Europske mreže inovacija na radnom mjestu, koje je pokrenula Europska komisija, te predlaže da EU poduzme mjere za razvoj dijaloga među socijalnim partnerima i drugim dionicima u kontekstu participativnih pristupa kako bi promicao inovacije na radnom mjestu. |
| --- | --- |

6.9.

Bruxelles, 23. siječnja 2019.

Predsjednik

Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 13, 15.1.2016., str. 161.

1

(2)  SL C 434, 15.12.2017., str. 36. i izjava Marianne Thyssen na zajedničkoj konferenciji ETUI/ETUC organiziranoj u lipnju 2016. o temi „Oblikovanje novog svijeta rada”.

2

(3)  SL C 303, 19.8.2016., str. 54.

3

(4)  Članci 12. i 28. Povelje te konvencije br. 87 i 98 ILO-a; također vidjeti točku 3.2 i dalje.

4

(5)  3rd European Company Survey: Innovative changes in European companies („Treće ispitivanje europskih poduzeća: Inovativne promjene u europskim poduzećima”). Eurofound, 2017.

5

(6)  SL C 434, 15.12.2017., str. 30.

6

(7)  The Productivity Paradox of the New Digital Economy („Paradoks produktivnosti novog digitalnog gospodarstva”), Bart van Ark (Conference Board i Sveučilište u Groningenu, International Productivity Monitor, 2016., str. 3–18).

7

(8)  Statement of the European Social Partners on digitalisation („Izjava europskih socijalnih partnera o digitalizaciji”).

8

(9)  SL C 434, 15.12.2017., str. 30.

9

(10)  Employee-driven innovation („Zaposlenici kao pokretači inovacija”), Danska konfederacija sindikata, 2007.

10

(11)  SL C 125, 21.4.2017., str. 10., SL C 303, 19.8.2016., str. 54.

11

(12)  SL C 434, 15.12.2017., str. 30.

12

(13)  Direktiva 2009/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o osnivanju Europskog radničkog vijeća ili uvođenju postupka koji obuhvaća poduzeća i skupine poduzeća na razini Zajednice radi obavješćivanja i savjetovanja radnika (SL L 122, 16.5.2009., str. 28.).

13

(14)  SL C 434, 15.12.2017., str. 30.

14

(15)  SL C 434, 15.12.2017., str. 30.

15

(16)  Kolektivni ugovor Hilfr.

16

(17)  3rd European Company Survey: "Innovative changes in European companies („Treće ispitivanje europskih poduzeća: Inovativne promjene u europskim poduzećima”). Eurofound, 2017.

17

(18)  SL C 434, 15.12.2017., str. 30.

18

(19)  3rd European Company Survey: Innovative changes in European companies („Treće ispitivanje europskih poduzeća: Inovativne promjene u europskim poduzećima”). Eurofound, 2017.

19

(20)  Workplace Social Dialogue as a Form of 'Productive Reflection' („Socijalni dijalog na radnom mjestu kao oblik produktivnog promišljanja”). Peter Cressey, Peter Totterdill, Rosemary Exton; International Journal of Action Research, svezak 9., broj 2., 2013.

20

(21)  SL C 288, 31.8.2017., str. 43.

21

(22)  3rd European Company Survey: Innovative changes in European companies („Treće ispitivanje europskih poduzeća: Inovativne promjene u europskim poduzećima”). Eurofound, 2017.

22

(23)  Vertrauenskultur als Wettbewerbsvorteil in digitalen Zeiten („Kultura povjerenja kao konkurentska prednost u digitalnom dobu”).

23

(24)  Win-win arrangements: Innovative measures through social dialogue at company level („Dogovori korisni za sve: inovativne mjere u okviru socijalnog dijaloga na razini poduzeća”), Eurofound, 2016.

24

(25)  SL C 434, 15.12.2017., str. 30.

25

(26)  Projekt Productivity together („Zajednička produktivnost”).

26

(27)  Employee-driven innovation („Zaposlenici kao pokretači inovacija”), Danska konfederacija sindikata, 2007.

27

(28)  Addressing digital and technological change through social dialogue („Suočavanje s digitalnim i tehnološkim promjenama putem socijalnog dijaloga”), Eurofound, 2017.

28

---

MIŠLJENJA

| 10.5.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 159/7

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Ženama na zapadnom Balkanu

(samoinicijativno mišljenje)

(2019/C 159/02)

Izvjestiteljica: Dilyana SLAVOVA

| Odluka Plenarne skupštine: | 15.2.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 29. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za vanjske odnose |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 19.12.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.1.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 540 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 174/1/6 |

Odluka Plenarne skupštine:

15.2.2018.

Pravni temelj:

pravilo 29. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za vanjske odnose

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

19.12.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.1.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

540

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

174/1/6

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Politika EU-a prema zapadnom Balkanu dobila je novi zamah. Dodatno su je potaknuli bugarsko predsjedništvo Vijeća EU-a (koje je zapadni Balkan postavilo kao prioritet) i Komunikacija Europske komisije „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom”, objavljena 6. veljače 2018. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sastankom na vrhu u Sofiji i zaključcima Vijeća iz lipnja 2018. o proširenju i procesu stabilizacije i pridruživanja ta je obveza potvrđena, a definirane su i sljedeće faze europske integracije te regije. Konkretnije govoreći, lipanj 2019. određen je kao datum početka pregovora o pristupanju Albanije i bivše jugoslavenske Republike Makedonije uz određene uvijete. Usredotočenost na tu regiju i mjere koje se u pogledu nje poduzimaju vjerojatno će opstati i dalje se razvijati zahvaljujući državama članicama koje sljedeće predsjedaju Vijećem jer je riječ o državama koje pokazuju više razumijevanja i predanosti prema zapadnom Balkanu (Austrija, Rumunjska i Hrvatska). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO je revan zagovornik proširenja jer je ono u interesu obaju strana – i Zapadnog Balkana i EU-a. Uspjeh te politike jedan je od ključnih čimbenika položaja EU-a u svijetu i temelj njegove stabilnosti i blagostanja. EGSO je stoga uvjeren da s procesom pristupanja treba nastaviti kao s jednim od glavnih prioriteta EU-a, i to odlučno i strogo te pod jasnim i strogim uvjetima na kojima se temelje svi procesi proširenja – ništa više i ništa manje. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Rodna ravnopravnost temeljno je pravo priznato temeljem članaka 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji i Poveljom EU-a o temeljnim pravima. U ovom mišljenju EGSO naglašava ulogu žena kao glavne pokretačke sile učvršćivanja demokracije, poštovanja ljudskih prava i sloboda te gospodarskog i socijalnog napretka. Svrha je ovog mišljenja osvijestiti i promicati politička, socijalna i gospodarska prava žena i rodnu ravnopravnost na zapadnom Balkanu. Rodno osviještena politika uspješna je samo ako postoji snažna politička volja i uvjerenje da jednakost između žena i muškaraca donosi korist društvu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Na zapadnom su Balkanu žene uvijek igrale ključnu ulogu u pomirenju i društvenom i gospodarskom razvoju, posebice u uvjetima ozbiljno oslabljenih gospodarskih struktura, siromaštva i prekinutih društvenih veza, u kojima žene pokazuju veću fleksibilnost i inicijativu za ponovnu uspostavu i obnovu društvenih mreža i istraživanje novih mogućnosti za rad. Unatoč ponekim dobrim praksama i pozitivnim pomacima u pogledu jačanja položaja žena i pokrenutih programa, žene su i dalje u nepovoljnom položaju jer ne mogu u potpunosti ostvariti svoja politička, socijalna i gospodarska prava niti u potpunosti iskoristiti prilike koje im se pružaju za društveni i gospodarski razvoj. Zbog patrijarhalne kulture koja ih potiskuje na margine društva, žene se suočavaju s predrasudama, rodnim stereotipima i segregacijom na tržištu rada i u obrazovanju, a izložene su i znatno većem riziku od diskriminacije i nasilja što im ograničava mogućnosti za napredovanje na vodeće položaje. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO poziva ne samo na jednaku zastupljenost i uključenost žena u društveni, gospodarski i politički život na svim razinama, već i na provedbu djelotvornih zakona i politika za borbu protiv diskriminatornog ponašanja i duboko usađenih patrijarhalnih stavova prema ženama, uključujući žene iz manjinskih skupina (posebice Roma i pripadnika LGBTIQ zajednice), mlade žene, starije žene, žene u ruralnim područjima, žene s invaliditetom te žene i djevojčice izbjeglice koje traže azil na zapadnom Balkanu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO naglašava da nužno treba razraditi plan i mjere rodne ravnopravnosti koji bi trebali dovesti do ravnopravnije podjele vlasti i resursa na zapadnom Balkanu. Skupine za prava žena, poslovna udruženja i sindikati vrlo aktivno rade na promicanju uloge žena u toj regiji, a da bi borba za ženska prava i zagovaranje tih prava bili učinkovitiji, treba i dalje usmjereno i ustrajno surađivati s civilnim i socijalnim partnerima. Institucije Europske unije trebale bi takvim organizacijama i udruženjima pružati veću financijsku podršku osmišljavanjem posebnih planova i projekata usmjerenih na osnaživanje žena na svim razinama, uključujući i programe kojima se podupiru organizacije za rodnu ravnopravnost i detaljne akcijske planove. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO poziva EU i nacionalne vlasti da više surađuju na uklanjanju obrazovnih stereotipa kako bi mladim djevojkama i ženama tijekom cijelog životnog ciklusa osigurali pristup cjenovno dostupnom i kvalitetnom obrazovanju, omogućili im stjecanje odgovarajućih vještina i olakšali napredovanje u karijeri i pristup kvalitetnim radnim mjestima na tržištu rada. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Budući da nasilje i diskriminacija protiv žena potpadaju pod najozbiljnije oblike kršenja ljudskih prava i da su u poslijeratnom razdoblju sve učestaliji na tom području, EGSO poziva Komisiju da potakne jaču regionalnu suradnju na razmjeni najboljih praksi u pogledu nasilja u obitelji i poveća potrebna financijska sredstva i stručnu potporu za sve napore koji se poduzimaju radi smanjenja i, po mogućnosti, iskorjenjivanja tog raširenog socijalnog zla. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO smatra da bi nacionalna tijela trebala poduzeti značajne napore za poboljšanje slobode medija, između ostalog jačanjem postojećeg zakonodavstva i njegovom sustavnom provedbom. Time će se, među ostalim, pomoći u podizanju svijesti o pitanjima rodne ravnopravnosti i zastupati sigurnije medijsko okruženje u kojem se rodni stereotipi mogu dekonstruirati kroz javnu raspravu i u kojem žene nisu predmet seksizma, govora mržnje i internetskih kampanja ocrnjivanja. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO ponavlja da zapadnobalkanski partneri trebaju rodnu perspektivu uključiti u sve relevantne programe financirane putem Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II), a posebice u 3. područje politike koje uključuje zapošljavanje, socijalne politike, obrazovanje, promidžbu rodne ravnopravnosti i razvoj ljudskih resursa. Treba razviti tematska sredstva za borbu protiv nasilja u obitelji i za podršku ženskom građanskom i medijskom aktivizmu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Jasna i trajna predanost rodnoj ravnopravnosti kao jednoj od temeljnih vrijednosti EU-a trebala bi biti zajamčena. EGSO potiče Komisiju da tijekom pregovora o pristupanju u svoj sustav referentnih vrijednosti uvrsti ključne pokazatelje rodne ravnopravnosti, koje će razviti i nadzirati u bliskoj suradnji s društvenim i građanskim partnerima koji predano rade na osnaživanju žena u regiji i širom EU-a. U sklopu pristupnih pregovora, sustavnu primjenu rodne perspektive treba tretirati kao horizontalnu referentnu vrijednost prihvatljivosti i kvalitete zakonodavnog procesa. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO očekuje da će se budući napori na zapadnom Balkanu usmjeravati ne samo na usklađivanje zakonodavstva o ljudskim pravima žena s pravnom stečevinom EU-a i relevantnim međunarodnim mehanizmima i instrumentima, već prije svega na premošćivanje jaza između postojećih zakona i njihove ispravne provedbe. Vlade u državama zapadnog Balkana treba potaknuti i podržati u razvoju održivih mehanizama javnog financiranja, usmjerenih na zaštitu žena od nasilja, diskriminacije i ekonomskog iskorištavanja. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO poziva države članice i partnere iz zapadnog Balkana koji još nisu ratificirali Istanbulsku konvenciju da to učine što prije jer ona predstavlja najsveobuhvatniji okvir politika za sprečavanje nasilja u kući, zaštitu žrtava i kazneni progon počinitelja. EGSO također poziva crkve i druge vjerske institucije i organizacije civilnog društva svih vjera da ne krše prava žena i da se ne miješaju u njihova reproduktivna prava jer je to ključan preduvjet društvene i gospodarske emancipacije žena i njihovog osnaživanja. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EGSO ponovno ističe važnost povezivanja izrade rodno osjetljiva proračuna s općim mjerama rodne ravnopravnosti. Poziva na to da se rodna perspektiva uključi u sve politike i programe, i to boljom raspodjelom resursa usklađenom s rodno specifičnim potrebama. U tom svjetlu i s obzirom na sljedeći VFO, EU treba biti dosljedniji kada s državama zapadnog Balkana radi na rodno osviještenim politikama i treba insistirati na izradi proračuna s rodnom dimenzijom i prikupljanju podataka iskazanih po rodu kako bi osigurao da se ravnopravnost žena i poštovanje njihovih prava uzimaju u obzir na održiv način. U tu svrhu se zapadnobalkanske partnere i Komisiju potiče da u različitim područjima politika koje se odnose na proširenje intenziviraju savjetovanja o politikama s aktivistima za ženska prava i stručnjacima za rodnu ravnopravnost. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EGSO ističe da posebnu pozornost treba posvetiti ženskom poduzetništvu zbog toga što bi ono moglo znatno povećati izglede za rast u regiji te poziva institucije EU-a da poduzmu korake u tom pogledu. U vidu potpore osnivanju novih poduzeća mogu se, među ostalim, poduzeti i sljedeće mjere: osiguranje pristupa financijskim i institucijskim resursima, ponuda optimalne infrastrukture za novoosnovana poduzeća, pružanje relevantnih informacija o osnivanju poduzeća, poticanje interesa za žensko poduzetništvo putem medijskih kampanja i odobravanje kredita za pokretanje poduzeća i projekte širenja. Poduzetnice i njihove poslovne organizacije treba sustavno uključivati u sve postupke razvoja politika značajne za socijalnu i gospodarsku dimenziju proširenja. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Kontekst

| 2.1. | Ravnopravnost žena i muškaraca temeljno je pravo i zajednička vrijednost, koju priznaje EU. Utjelovljena u ugovorima EU-a i međunarodnim konvencijama o ljudskim pravima, rodna ravnopravnost jedan je od uvjeta za pristup kojih se moraju pridržavati kandidati i potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana (Albanija, Bosna i Hercegovina, bivša jugoslavenska Republika Makedonija, Kosovo (1), Crna Gora i Srbija). Ulaganje u rodnu ravnopravnost od ključne je važnosti: ona nije samo uvjet EU-a, već i ključni pokazatelj ravnopravnog i demokratskog društva. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | U sklopu priprema za pristupanje EU-u, zemlje zapadnog Balkana u posljednjih su nekoliko godina poduzele korake za unaprjeđenje prava žena. Ti koraci uključuju usvajanje ili izmjenu relevantnog zakonodavstva (npr. zakona protiv diskriminacije, kaznenih zakona te zakona o radu), sastavljanje nacionalnih strategija i akcijskih planova te osnivanje institucijskih mehanizama za provedbu i praćenje politika u tom području. Međutim, promicanje ravnopravnosti spolova često je tek površno, a mjerama poduzetima u tom pogledu nedostaju istinska politička volja, kompetencije i financijski resursi, što dovodi do slabe i sporadične provedbe. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nažalost, na sastanku na vrhu o zapadnom Balkanu održanom u Londonu u srpnju 2018. propuštena je prilika za ostvarenje napretka u promicanju rodne ravnopravnosti u regiji. Prijedlog za usklađeno djelovanje, razmatran tijekom priprema za sastanak na vrhu, trebalo bi stoga brzo politički podržati i u najbržem roku provesti na održiv način. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nejednakost muškaraca i žena na zapadnom Balkanu i dalje predstavlja problem zbog izuzetno patrijarhalne strukture, koja je tipična za tu regiju i očituje se u rodno uvjetovanom nasilju, diskriminaciji i izrabljivanju, kroničnom dvostrukom opterećenju žena u pogledu posla i obiteljskih odgovornosti, brojnim preprekama njihovoj vertikalnoj mobilnosti i jednakim plaćama te nedovoljnom pristupu socijalnim i zdravstvenim uslugama u području reproduktivnog zdravlja i financijskim instrumentima. U pogledu političke zastupljenosti žena ostvarena su određena poboljšanja, ali bez trajnog učinka na pravičnu preraspodjelu političke moći između žena i muškaraca. Ključni je problem slaba provedba progresivnih politika, što upućuje na nedostatak istinskog političkog angažmana, financiranja i stručnosti. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Osiguranje ravnopravnosti muškaraca i žena na zapadnom Balkanu „nedovršen je posao” (2). Ovim mišljenjem EGSO skreće pozornost na napore koje socijalni partneri EU-a i civilno društvo poduzimaju kako bi promicali rodnu ravnopravnost u okviru politike proširenja EU-a te je učinili međusektorskim pokazateljem u svim područjima društva. Ono se bavi i nekim od glavnih izazova s kojima se žene suočavaju na zapadnom Balkanu, kao što su slabija uloga u socijalnom, gospodarskom i političkom području te rašireno rodno uvjetovano nasilje. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Rodno uvjetovano nasilje

| 3.1. | Rodno uvjetovano nasilje, odnosno seksualno i reproduktivno nasilje te nasilje u obitelji, i dalje su među glavnim problemima u regiji. Iako se obiteljsko nasilje nedovoljno prijavljuje, broj prijavljenih slučajeva i dalje je visok. Prema podacima, u Albaniji je 56 % žena izloženo barem jednom obliku nasilja u obitelji; na Kosovu gotovo 70 % žena tijekom svog života doživi nasilje u obitelji, dok je u Srbiji 2017. godine zabilježeno barem 26 slučajeva femicida, u kojima je u većini slučajeva počinitelj bio žrtvin partner (3). Pregled službi koje se u državama regije bave nasiljem u obitelji otkrio je da nemaju ni dovoljno sredstava ni dovoljno zaposlenih, da su prezaposlene (4) i da su mehanizmi izvješćivanja općenito vrlo slabi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Svi zapadnobalkanski partneri imaju nacionalnu strategiju za suzbijanje nasilja u obitelji. (5) Žene većinom ne prijavljuju incidente zbog normi ponašanja, nepovjerenja u sigurnosna i pravosudna tijela te nedostatka reakcije institucija, čak i na prijavljene slučajeve. Nepostojanje financijski održivih mreža podrške, sigurnih kuća i institucija za žrtve dovoljno hrabre da nasilje prijave doprinosi daljnjoj viktimizaciji najugroženijih žena. U regiji je došlo do brojnih propusta pri prikupljanju usporedivih podataka i te propuste treba ukloniti. Cilj je ostvariti dobro osmišljene, financirane i nadzirane politike koje sprječavaju, štite i procesuiraju. To zahtijeva odgovarajuće osposobljavanje svih dionika uključenih u postupak, odgovarajuće podizanje svijesti i promjenu stavova u društvu. EGSO smatra da je, kao i drugdje, prevencija od primarne važnosti i da košta manje od kasnijih intervencija. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Na cijelom zapadnom Balkanu treba u potpunosti provesti Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istambulsku konvenciju). Nakon što potpiše i ratificira Konvenciju, većina zapadnobalkanskih partnera trebala bi intenzivirati dodjeljivanje odgovarajućih javnih sredstava, koordinaciju politika i provedbu praktičnih mjera radi rješavanja svih oblika nasilja nad ženama. Pored toga, od Komisije se traži da u kontekstu pretpristupnog financiranja organizacija civilnog društva i aktivnosti za izgradnju institucionalnih kapaciteta prednost dâ pitanjima povezanima s nasiljem u obitelji. EGSO poziva Europsku komisiju da potakne jaču regionalnu suradnju na razmjeni najboljih praksi u pogledu obiteljskog nasilja, bez obzira na to radi li se o državama članicama EU-a ili zemljama proširenja. Važno je da države članice EU-a u kontekstu proširenja u tom pogledu djeluju kao pozitivan uzor.
  Jača suradnja i koordinacija svih dionika iz javnog i privatnog sektora, veća uključenost nevladinih organizacija te suradnja državnih službi i nevladinih organizacija ključni su za uspješnu provedbu zakonodavstva i političkih mjera u borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama. |
| --- | --- |

3.3.

Jača suradnja i koordinacija svih dionika iz javnog i privatnog sektora, veća uključenost nevladinih organizacija te suradnja državnih službi i nevladinih organizacija ključni su za uspješnu provedbu zakonodavstva i političkih mjera u borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama.

| 3.4. | Obitelji i škole imaju ključnu ulogu. Odgoj i obrazovanje djece trebaju biti rodno osviješteni i usredotočeni na iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja, i to posebno protiv djevojčica i mladih žena. Uspostava okvira kojim bi se u škole uvele jasne politike za razmatranje pitanja rodnog nasilja doprinijela bi smanjenju takvog ponašanja i time stvorila okruženje u kojem se žrtvama pruža veća podrška te ojačala rodna jednakost kao jedno od temeljnih načela društva. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Ljudska prava

| 4.1. | Na zapadnom Balkanu ljudska prava žena sustavno su na meti nacionalističkih i klerikalnih aktera koji često koriste religiozne dogme i vjerske i nacionalne interese, kao što su tradicionalne vrijednosti patrijarhalne obitelji i demografska obnova, kao moralno opravdanje za to da ženama uskrate slobodu, jednakost i sigurnost. Usprkos tome što postoji opsežno zakonodavstvo povezano s ljudskim pravima koje ta prava općenito štiti, u mehanizmima njegove provedbe i izvršenja postoje znatni nedostaci. EGSO poziva nacionalna tijela za ljudska prava, socijalne partnere, organizacije civilnog društva i tijela vlasti da učinkovitije surađuju i zajednički djeluju kako bi postigli napredak na području ljudskih prava i pomogli onima koji su posebno ugroženi. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | U regiji prevladavaju tradicionalne rodne uloge i stavovi prema ženskoj seksualnosti. Pristup zdravstvenoj skrbi za majke i novorođenčad u okvirima je razumnog, ali žene još uvijek često odlučuju ne otići liječniku. Zaposlene žene često se suočavaju s diskriminacijom u pogledu svojih prava povezanih s trudnoćom, što uključuje pitanja koja im se postavljaju na razgovorima za posao o tome jesu li udane i namjeravaju li rađati djecu, iako je to zakonom zabranjeno. Trebalo bi poticati i promicati redovite zdravstvene preglede i intenzivno raditi na podizanju svijesti o uslugama reproduktivnog zdravlja. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO posebno izražava zabrinutost zbog toga što je reproduktivno zdravlje žena u zemljama zapadnog Balkana ugroženo zbog sve učestalijih napada ultrakonzervativnih interesnih skupina, usko povezanih s dominantnim vjerskim zajednicama. Trebalo bi provesti dodatnu analizu kako bi se utvrdio učinak fundamentalističkih vjerskih stajališta na prava žena i, posebice, na njihova reproduktivna prava. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Zajednica LGBTIQ zaslužuje posebnu pozornost jer njihova prava nisu ni izbliza osigurana. Štoviše, pod stalnim su pritiskom raznih konzervativnih društvenih skupina. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Socijalna prava

| 5.1. | U državama zapadnog Balkana još uvijek postoje nedostaci u pogledu garantiranja i praćenja gospodarskih i socijalnih prava, uključujući pravo na nediskriminaciju. To utječe na sve žene na tržištu rada, a posebno žene i djevojčice iz ranjivih skupina, uključujući etničke manjine, (prije svega Rome), interno raseljene osobe, osobe s invaliditetom, migrante i izbjeglice. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Žene iz tih skupina u nepovoljnom položaju često ne znaju mnogo o socijalnim pravima, pristupu socijalnim uslugama, obrazovanju, zdravstvenoj skrbi niti stanovanju. Institucije koje su pravno odgovorne za ta područja još uvijek nisu u mogućnosti takvim osobama pružiti odgovarajuću podršku. EGSO smatra da dionici poput centara za socijalnu skrb, lokalnih uprava i nevladinih organizacija trebaju poboljšati uvjete potrebne za osiguranje jednakih socijalnih prava za ranjive skupine. Hitno je potrebno preispitati kvalitetu i financijsku održivost programa socijalne reforme koje podržava EU, primjerice putem zajedničkog memoranduma o uključenosti usmjerenog na socijalnu uključenost te diversifikaciju, demokratizaciju i decentralizaciju socijalnih usluga. Trebalo bi istražiti i načine za pravodobnu primjenu europskog stupa socijalnih prava u procesu proširenja. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Radikalizacija žena u nekim muslimanskim zajednicama i njihovo sudjelovanje u nasilnom ekstremizmu društvena je pojava koja zabrinjava. Od oko 1 000 osoba koje su između 2012. i 2016. godine napustile područje zapadnog Balkana i otišle u ratne zone Sirije i Iraka, 20 % su bile žene (6). Ni vlade ni institucije ni organizacije civilnog društva nisu u dovoljnoj mjeri javno priznale da se žene iseljavaju na Bliski Istok, niti garantirale da je rodni aspekt uključen u napore koji se trenutno poduzimaju za suzbijanje nasilnog ekstremizma. Nakon donošenja zakona kojima se kriminalizira sudjelovanje u stranim paravojnim skupinama, njihovo materijalno podržavanje ili regrutiranje članova trebalo bi donijeti praktične mjere za deradikalizaciju i rehabilitaciju žena, koje bi prvenstveno trebalo smatrati žrtvama ekstremističke propagande i novačenja. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Žene na tržištu rada

| 6.1. | Isključenost žena iz tržišta rada rasprostranjena je u regiji, i to u znatno većoj mjeri u odnosu na prosjek EU-a (7). Gotovo dvije trećine radno sposobnih žena u regiji neaktivno je ili nezaposleno. Te su stope još i više za Romkinje i žene s invaliditetom. Statistike pokazuju da su žene manje aktivne od muškaraca i da nije ostvaren nikakav napredak u smanjenju razlike u stopama zaposlenosti žena i muškaraca. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Time ne samo da se krše temeljna ljudska prava, već se nanose i visoki gospodarski i društveni troškovi i koči potencijalni gospodarski rast u regiji. Svake godine, zemlje zapadnog Balkana gube u prosjeku 18 % svog ukupnog BDP-a zbog razlika među spolovima na tržištu rada (8). Jedna trećina tog gubitka posljedica je nesklada u odabiru zanimanja između žena i muškaraca, a preostale dvije trećine troškova povezane su s razlikama u sudjelovanju muškaraca i žena na tržištu rada. Zapadni Balkan treba poticati da na najbolji način iskoristi postojeće neiskorištene ljudske resurse, da podupire i olakšava sudjelovanje žena na tržištu rada i odgovori na problem velikog broja žena zaposlenih u sivom gospodarstvu. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Razlika među spolovima posljedica je ustaljenih normi u pogledu uloga u obitelji i nedovoljnog institucionalnog odgovora na rješavanje tih problema. Za obitelj se obično brinu žene, a mogućnosti fleksibilnog rada izuzetno su ograničene. Time se žene prisiljava da biraju između obitelji i karijere. Stopa formalne zaposlenosti žena znatno je niža od stope zaposlenosti muškaraca, a žene zarađuju manje i rijetko se nalaze na visokim položajima. Važno je u raspravu uključiti muškarce i potaknuti ih da preuzmu više obiteljskih obveza. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Cjenovno pristupačna skrb za djecu i poticanje očeva na uzimanje roditeljskog dopusta neki su od preduvjeta za povećanje broja žena na tržištu rada. Za bolje usklađivanje radnica s ponudom i potražnjom tržišta rada potrebno je poduzeti i posebne mjere, primjerice osigurati javno jasličko i vrtićko obrazovanje male djece. Odgojni stereotipi i stavovi (pogotovo u nekim zajednicama) o potrebi različitog obrazovanja dječaka i djevojčica te stereotipi u odabiru tipično „ženske” ili „muške” profesije, neki su od čimbenika koji doprinose razlici u plaćama i mirovinama žena i muškaraca. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Razlike u plaći između spolova u regiji, koje iznose oko 20 % (9), trajni su problem koji utječe na razlike u mirovinama i nejednakost muškaraca i žena u dobi za umirovljenje. S obzirom na mogući porast broja zaposlenih osoba na rubu siromaštva (među kojima je mnogo žena) vlada, poslodavci i socijalni partneri trebali bi tom pitanju posvetiti veću pozornost pri kreiranju politika i donošenju mjera, i to ne samo izravnih mjera povezanih s minimalnim dohotkom i dohotkom dostatnim za život, progresivnim oporezivanjem, naknadama povezanima s radnim mjestom te socijalnom pomoći, već i – što je još i važnije – neizravnih mjera, poput fleksibilnijih uvjeta rada, stanovanja, unapređenja vještina i skrbi o djeci. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Gospodarska situacija i nedostatak mogućnosti zapošljavanja negativno utječu na žene, i to posebice mlade žene, prisiljavajući ih da napuste svoju zemlju, čime se pogoršava „odljev mozgova” u regiji. Zato bi mjere politike trebalo osmisliti tako da u potpunosti iskoriste nadarenost i vještine žena u dinamičnom i promjenjivom gospodarskom okruženju. U tom bi pogledu trebalo razmotriti uspostavu mreže žena stručnjaka kako bi se istaknula njihova stručnost u različitim područjima, a trebalo bi poboljšati i osigurati pristup žena cjeloživotnom učenju. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Kako bi se razbili obrazovni stereotipi, djevojke i žene treba dosljedno poticati na veću uključenost u STEM (prirodne znanosti, tehnologija, inženjerstvo i matematika), strukovno obrazovanje i osposobljavanje te naukovanje. |
| --- | --- |

6.7.

7.   Osnaživanje žena

7.1.   Gospodarsko osnaživanje žena

| 7.1.1. | Poduzetnice imaju neiskorišteni potencijal za poslovanje i stvaranje radnih mjesta i važni su pokretač gospodarskog rasta. One se suočavaju s jedinstvenim izazovima i preprekama u osnivanju i razvijanju svojih poduzeća, kao što su nedostaci poslovnih i poduzetničkih vještina i predrasude bankovnog osoblja u pogledu kreditne sposobnosti poduzeća na čijem su čelu žene. Zbog nedovoljnih podataka o ovom važnom području ne postoji jedinstvena definicija „ženskog poduzetništva”. |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Poticaj za promjene temelji se na čvrstim dokazima da na zapadnom Balkanu ima mnogo visokokvalificiranih žena te bi stoga sve argumente za ravnotežu spolova trebalo temeljiti na zaslugama i prednostima, a ne na pozitivnoj diskriminaciji. Međutim, još uvijek postoje čimbenici koji žene sprječavaju da preuzmu vodeće položaje, a to su: nedostatak mjera za usklađivanje poslovnog i obiteljskog života, ograničeni pristup mrežama koje su od velike važnosti za više položaje, nedostatak samopouzdanja itd. (10). |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | EGSO bi kreatorima politika i poduzećima također preporučio da prouče sljedeća pitanja kako bi osigurali sudjelovanje žena na višim položajima na zapadnom Balkanu (11):






  — | bolja vidljivost žena na vodećim položajima; |
| --- | --- | --- |

7.1.3.

—

bolja vidljivost žena na vodećim položajima;

| — | veća transparentnost pri traženju nadarenih kandidata; |
| --- | --- |

—

veća transparentnost pri traženju nadarenih kandidata;

| — | borba protiv stereotipova o ulogama spolova; |
| --- | --- |

—

borba protiv stereotipova o ulogama spolova;

| — | planiranje nasljednika u rukovođenju poduzeća; |
| --- | --- |

—

planiranje nasljednika u rukovođenju poduzeća;

| — | stvaranje mreže nadarenih kandidata; |
| --- | --- |

—

stvaranje mreže nadarenih kandidata;

| — | širenje dobrih praksi; |
| --- | --- |

—

širenje dobrih praksi;

| — | stvaranje usklađene baze podataka o ženama kvalificiranima za položaje u upravnim odborima. |
| --- | --- |

—

stvaranje usklađene baze podataka o ženama kvalificiranima za položaje u upravnim odborima.

| 7.1.4. | Ženama koje su na čelu novoosnovanih i rastućih poduzeća trebalo bi osposobljavanje i pristup financijama, uključujući mikrofinanciranje, pružati u jedinstvenom paketu (12). Promicanjem ženskog poduzetništva u regiji otvorila bi se radna mjesta i ostvarile gospodarske koristi za sve. U tu bi svrhu trebalo aktivnije koristiti mjere poput poslovnih inkubatora, programa mentorstva, inovacijskih središta, tehnoloških laboratorija i drugih oblika potpore za žene u poduzećima. |
| --- | --- |

7.1.4.

| 7.1.5. | Udruženja poslovnih žena trebala bi aktivno sudjelovati u postupcima donošenja odluka i javnom dijalogu s lokalnim i regionalnim vlastima i partnerskim organizacijama. Na temelju nedavnih projekata na tom području zaključeno je da je ta tema danas priznatija nego prije i da podrška poduzetnicama nije više tek puki projekt već kontinuirani proces. Za postizanje većeg napretka potrebno je promijeniti način razmišljanja. |
| --- | --- |

7.1.5.

| 7.1.6. | Socijalna poduzeća imaju važnu ulogu u okupljanju poduzetnica i trebalo bi ih poticati u cijeloj regiji kako bi se koordinirale aktivnosti i olakšao uspješan pristup financiranju. |
| --- | --- |

7.1.6.

| 7.1.7. | Poduzetništvo mladih od ključne je važnosti za regiju, a za prelazak u digitalno doba potreban je novi model rasta koji bi se temeljio na inovacijama i poduzetničkom duhu nove milenijske generacije. Taj bi model, među ostalim, trebao sadržavati oblike obrazovanja namijenjene mladim ženama i muškarcima i prilagođene novom svijetu rada, sa sigurnim financijskim rješenjima. |
| --- | --- |

7.1.7.

7.2.   Političko osnaživanje žena

| 7.2.1. | Svi zapadnobalkanski partneri uveli su rodne kvote i prilično čvrstu politiku povećanja veće zastupljenosti žena. Sustav kvota kod većine partnera od političkih stranaka zahtijeva da u svoje liste uključe barem 30 % ženskih kandidata, osim u Bosni i Hercegovini i bivšoj jugoslavenskoj Republici Makedoniji, gdje je minimum 40 %. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Iako su rodne kvote u porastu i odražavaju pozitivne promjene u regiji, ta se politika ne provodi dosljedno. Zbog toga se položaj žena u politici i njihovo sudjelovanje u procesima donošenja odluka nije znatno poboljšao i dalje je neodrživ. |
| --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | U regiji postoji hijerarhijska marginalizacija koja se očituje u tome što na visokim položajima na kojima se donose odluke ima više muškaraca nego žena. Žene i dalje ne zauzimaju visoke utjecajne položaje. Vrlo su često uključene u politička tijela koja se bave obrazovanjem, zdravljem, socijalnom politikom i administracijom, što u pojedinim sektorima može dovesti do horizontalne segregacije, ali su daleko manje zastupljene u drugim tijelima koja imaju veću moć odlučivanja i utjecaj na kreiranje politika ili državno zakonodavstvo. |
| --- | --- |

7.2.3.

| 7.2.4. | Postoji nekoliko dobrih primjera političkog osnaživanja žena. Lokalne organizacije uspjele su mobilizirati žene u političke procese, a potpora pružena ženama u političkim strankama dovela je do izbora prve gradonačelnice na Kosovu. U Albaniji su partneri predvodili koaliciju civilnog društva, zahtijevajući poštovanje kvote rodne zastupljenosti u parlamentu tako da se povećao broj žena koje su u posljednjih nekoliko godina sudjelovale u izborima. Postoje mnogi tekući planovi, mehanizmi i strukture podrške namijenjeni većem sudjelovanju žena u regionalnom političkom životu, a došlo je i do brojnih poboljšanja (13). |
| --- | --- |

7.2.4.

8.   Uloga socijalnih partnera i organizacija civilnog društva

| 8.1. | Socijalni partneri i organizacije civilnog društva (OCD) na zapadnom Balkanu imaju važnu ulogu jer potiču vlasti da se posvete rodnoj ravnopravnosti. Dokazali su se kao katalizatori pozitivnih promjena i izgradnje tolerantnih i otpornih društava. Postoje brojne uspješne ženske inicijative, projekti i platforme i EGSO snažno podupire te pozitivne pothvate. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Ženske organizacije, kao dio organizacija civilnog društva, imaju u tom pogledu posebno značajnu ulogu, kao i vodeću ulogu u sprečavanju nasilja nad ženama te pomirenju na lokalnoj i regionalnoj razini. One su ključan dio procesa praćenja i pozivanja vlada na odgovornost za učinkovitu provedbu politike. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Unatoč službeno uvedenim mehanizmima za uključivanje socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u postupke savjetovanja, komunikacije i suradnje s vladama, mnogo toga još treba uraditi. Nedavni negativniji stav prema organizacijama civilnog društva otežava im iznošenje utemeljenih kritika i predlaganje mjera za učinkovito rješavanje postojećih nedostataka. EGSO naglašava da treba podržati i osigurati prostor za prava i osnaživanje žena u civilnom društvu. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Proces proširenja i Berlinski proces pridonijeli su uključivanju civilnog društva u regionalne inicijative i stvaranje politika. Primjećuju se znakovi napretka u pogledu statusa i položaja toga sektora u cjelini, pri čemu je ostvareno nekoliko promjena u zakonodavstvu, politici i proračunima, uzimajući u obzir želje građana. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | U svojim odnosima s organizacijama civilnog društva na zapadnom Balkanu EGSO je razvio dvojni pristup, regionalni i bilateralni. Odbor za praćenje zapadnog Balkana, koji je EGSO osnovao 2004. godine, glavni je instrument za koordinaciju aktivnosti Odbora u toj regiji i praćenje političkih, gospodarskih i socijalnih promjena kod zapadnobalkanskih partnera, kao i odnosa između EU-a i zapadnog Balkana, pa tako i na području ženskih prava. Forum civilnog društva zapadnog Balkana sastavni je dio tog Odbora. Na šestom forumu, održanom u srpnju 2017. u Sarajevu, razmatrane su i donesene preporuke u području prava i osnaživanja žena. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | U Komunikaciji o proširenju iz 2018. Europska komisija poziva nacionalna tijela da, uz potporu svog društva, preuzmu odgovornost i ostvare dobro poznate uvjete za pristup EU-u. Uspjeh djelovanja usmjerenog na promjene u velikoj mjeri ovisi o uključivom i učinkovitom strukturiranom dijalogu o prioritetima reformi, uz sudjelovanje osnaženog civilnoga društva. Stoga EU treba učiniti više kako bi taj dijalog potaknuo i olakšao. |
| --- | --- |

8.6.

Bruxelles, 23. siječnja 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Ovaj naziv u skladu je s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244/99 i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova i njime se ne dovodi u pitanje stajalište o statusu Kosova.

1

(2)  EPRS. Kratko izvješće o ženama na zapadnom Balkanu, srpanj 2018.

2

(3)  Forum civilnog društva (CSF) sastanka na vrhu o zapadnom Balkanu, Gender Issues in the Western Balkans („Rodna pitanja na zapadnom Balkanu”), političko izvješće br. 4, travanj 2018., http://wb-csf.eu/wp-content/uploads/2018/04/CSF-PB-04-Gender-Issues-in-the-Western-Balkans.pdf

3

Gender Issues in the Western Balkans

(4)  Hughson, 2014., Gender Country Profile of Bosnia and Herzegovina („Rodni profil Bosne i Hercegovine”) i Branković, 2015., Multisectoral Cooperation: An Obligation or Wishful Thinking („Višesektorska suradnja: obveza ili pusta želja?”). UNDP.

4

Gender Country Profile of Bosnia and Herzegovina

Multisectoral Cooperation: An Obligation or Wishful Thinking

(5)  Petričević, I. 2012. Women's Rights in the Western Balkans in the Context of EU Integration („Prava žena u državama zapadnog Balkana u kontekstu integracije u EU”)

5

(6)  Vijeće za regionalnu suradnju, A Waiting Game: Assessing and Responding to the Threat from Returning Foreign Fighters in the Western Balkans („Igra iščekivanja: kako procijeniti i reagirati na prijetnju koju predstavljaju borci koji se iz inozemstva vraćaju na zapadni Balkan”), studeni 2017., https://www.rcc.int/pubs/54/a-waiting-game-assessing-and-responding-to-the-threat-from-returning-foreign-fighters-in-the-western-balkans

6

A Waiting Game: Assessing and Responding to the Threat from Returning Foreign Fighters in the Western Balkans

(7)  EPRS. Kratko izvješće o ženama na zapadnom Balkanu, srpanj 2018.

7

(8)  http://blogs.worldbank.org/europeandcentralasia/key-unlocking-economic-potential-western-balkans-women

8

(9)  Regionalni program Agencije UN-a za žene.

9

(10)  SL C 133, 9.5.2013., str. 68.

10

(11)  SL C 133, 9.5.2013., str. 68.

11

(12)  Indeks politika za mala i srednja poduzeća Europske komisije, zapadni Balkan i Turska 2016., Procjena provedbe inicijative za MSP-ove u Europi („Small Business Act” za Europu).

12

(13)  UNDP, 2016.

13

---

| 10.5.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 159/15

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Reformi WTO-a radi prilagodbe razvoju svjetske trgovine

(samoinicijativno mišljenje)

(2019/C 159/03)

Izvjestiteljica: Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Odluka Plenarne skupštine: | 12.7.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 29. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | REX |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 19.12.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.1.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 540 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 174/2/3 |

Odluka Plenarne skupštine:

12.7.2018.

Pravni temelj:

pravilo 29. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

REX

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

19.12.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.1.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

540

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

174/2/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) želi ponovno istaknuti svoje povjerenje u Svjetsku trgovinsku organizaciju (WTO) kao čuvara međunarodne trgovine i izvor pravila i propisa kojima se jamči poštena trgovina, liberalizacija trgovine robom i uslugama te transparentno oblikovanje trgovinske politike. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO je uvjeren da je potrebno ne samo što prije uvesti hitne reforme, posebice u pogledu funkcioniranja Žalbenog tijela u okviru Tijela za rješavanje sporova, već i da bi se članovi WTO-a trebali obvezati na ambicioznije i sustavne promjene u pogledu radnih normi, borbe protiv klimatskih promjena i globalnih ciljeva održivog razvoja u cilju prilagodbe pravila međunarodne trgovine globalnim izazovima. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Europski gospodarski i socijalni odbor želio bi potaknuti Europsku komisiju da uz podršku država članica izradi ambicioznu trgovinsku politiku EU27 kojom će se poduzećima EU-a omogućiti bolji pristup tržištu i s pomoću koje će se vrijednosti EU-a širiti putem multilateralnih, plurilateralnih (uključujući WTO), bilateralnih i unilateralnih (OSP, EBA) sporazuma u području ljudskih prava i temeljnih radnih normi kao što su borba protiv diskriminacije, rodna ravnopravnost, sindikalne slobode itd. Civilno društvo EU-a zahtijeva slobodnu, ali i pravednu trgovinu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a (29. ožujka 2019.) Ujedinjena Kraljevina postat će neovisni član WTO-a. To znači da EU27 i Ujedinjena Kraljevina trebaju osigurati svoje bilateralne trgovinske i investicijske odnose, a EU27 treba posvetiti dužnu pažnju važnom pitanju carinskih kvota sa svojim partnerima u slobodnoj trgovini. EGSO bi želio da Ujedinjena Kraljevina podrži prijedloge EU-a usmjerene na reformu WTO-a kako bi se modernizirala multilateralna trgovinska pravila. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO podržava prijedlog Europske komisije za iznalaženje izvedivog rješenja kako bi se Žalbeno tijelo u okviru Tijela za rješavanje sporova vratilo na pravi put, kao i nedavne komunikacije članova WTO-a o izmjeni određenih odredaba dogovora o pravilima i postupcima za rješavanje sporova. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Europski gospodarski i socijalni odbor, kao predstavnik organiziranog europskog civilnog društva, u velikoj mjeri sudjeluje u praćenju provedbe sporazuma o slobodnoj trgovini, ispunjenja obveza koje su stranke preuzele u okviru poglavlja o održivom razvoju i obveze da u obzir uzmu UN-ove ciljeve održivog razvoja te borbe protiv klimatskih promjena. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Rastući broj prepreka trgovini i činjenica da ključni akteri svjetske trgovine (SAD, Kina itd.) u sve većoj mjeri oporezuju uvoz (aluminija, čelika itd.) predstavljaju stvarnu opasnost za rast svjetske trgovine, koji se od 2014. ionako usporava, a to bi moglo naštetiti globalnom rastu, naporima za smanjenje nejednakosti, razvoju najkrhkijih gospodarstava kao i stvaranju vrijednosti te otvaranju radnih mjesta u globalnim lancima vrijednosti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | S obzirom na spomenute rizike EGSO smatra da je potrebna ambiciozna reforma WTO-a. Ta bi reforma trebala biti podijeljena na dva dijela: u prvom dijelu, koji bi bio više tehničke prirode, rješavala bi se najhitnija pitanja do kraja 2019. kako bi se izbjegao zastoj rada Žalbenog tijela u okviru Tijela za rješavanje sporova i pojasnile neke definicije, a provedba drugog dijela, koji bi se više odnosio na sâm sustav, mogla bi dulje trajati te bi se u okviru tog dijela misija i funkcioniranje WTO-a prilagodili glavnim promjenama u svjetskoj trgovini. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kad je riječ o prvoj fazi, potrebno je podržati nekoliko prijedloga Europske komisije u okviru dokumenta za raspravu izrađenog u rujnu 2018. u okviru mandata koji su joj države članice dale na sjednici Europskog vijeća održanoj 28. i 29. lipnja. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Dotični su prijedlozi sljedeći: jačanje uloge Tajništva, izmjena pravila koja se odnose na mandat sudaca Žalbenog tijela u okviru Tijela za rješavanje sporova, ažuriranje pravila o subvencijama, poduzećima u državnom vlasništvu i prijenosu tehnologije te veća primjena otvorenih plurilateralnih pregovora. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO također za prvu fazu smatra hitnim i da WTO postane ambiciozniji u pogledu poljoprivrednog sektora u cilju osiguravanja sigurne i zaštićene opskrbe kvalitetnom hranom. Uloga WTO-a u smanjenju nesigurnosti u međunarodnoj trgovini ključna je za budućnost poljoprivrede u svakoj zemlji, kao i za njihovu sposobnost da osiguraju sigurnost hrane u skladu s visokim okolišnim standardima proizvodnje i dobrobiti životinja. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO smatra ključnim da načelo predostrožnosti, u skladu s ugovorima EU-a, bude na odgovarajući način zaštićeno i na multilatelarnoj razini te da dobije potpuno pravno priznanje kako bi se osigurala viša razina zaštite putem preventivnog donošenja odluka u slučaju rizika za ljudsko zdravlje ili okoliš. S obzirom na njegovu važnost, to bi načelo trebalo postati interesom za koji bi se EU trebao boriti u svim svojim trgovinskim pregovorima. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO jednim od svojih prioriteta smatra očuvanje zaštite podataka u međunarodnoj trgovini s pomoću multilateralnih instrumenata nadahnutih standardima i pravilima koja su na snazi u EU-u, kao i pravilima OECD-a, APEC-a i UN-a. Postojeći multilateralni instrument u području zaštite podataka treba dodatno razraditi te potaknuti više trećih zemalja da ga prihvate. Pristup EU-a horizontalnim odredbama o prekograničnom prijenosu podataka i zaštiti podataka trebalo bi promicati kao multilateralni standard. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Prilagodba tih postojećih pravila u vezi s poljoprivrednim sektorom i zaštitom podataka potrebna je kako bi se uzela u obzir obilježja tržišta i trgovinske prakse brojnih zemalja članica WTO-a. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Međutim, valja razmotriti i druge, ambicioznije i sustavnije načine provedbe reforme koje Europska komisija u ovoj fazi ne spominje. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EGSO predlaže pokretanje postupka promišljanja o definiciji zemalja u razvoju za postupke WTO-a, koja bi se mogla temeljiti na skupu kriterija, uključujući, na primjer, tržišni udio u svjetskom gospodarstvu te indekse ljudskog razvoja, i uskladiti s već postojećim definicijama u drugim međunarodnim organizacijama. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Prijedlozi koje EGSO podržava uglavnom obuhvaćaju tri područja: radne norme i dostojanstven rad, ciljeve u području klimatskih promjena i postizanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja do 2030. godine. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Već više od 20 godina pokušava se naći odgovor na pitanje kako utvrditi temeljne radne norme i multilateralna trgovinska pravila. EGSO smatra da je, donošenjem ambicioznih i sveobuhvatnih ciljeva održivog razvoja UN-a, došlo vrijeme da WTO kao čuvar međunarodne trgovine odigra svoju ulogu u aktivnom promicanju temeljnih radnih normi. To bi se moglo postići priznavanjem ciljeva održivog razvoja i temeljnih konvencija ILO-a u općoj preambuli i potpunom primjenom članka XX. GATT-a kako za pitanja zaštite okoliša (članak XX. točka (g)) tako i za socijalna pitanja (članak XX. točka (e)). |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | No, osim mogućih načina ažuriranja aktualnih pravila i određivanja novih pravila prilagođenih trgovini 21. stoljeća, za poboljšanje učinkovitosti organizacije zapravo je potrebno postići fleksibilniju i transparentniju složenu upravljačku strukturu WTO-a koja se temelji na jednoglasnom donošenju odluka. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Zbog toga Europski gospodarski i socijalni odbor od Europske komisije traži da u suradnji sa svojim glavnim partnerima počne razmatrati moguće promjene u postupcima donošenja odluka WTO-a, transparentnost njegova rada i sudjelovanje civilnog društva. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Ključan akter međunarodne trgovine

| 2.1. | WTO je okosnica multilateralnosti u trgovini, koja je dovela do mnogih korisnih promjena: liberalizacije svjetske trgovine, veće transparentnosti mjera trgovinske politike zahvaljujući istorazinskom ocjenjivanju, sudske prakse Tijela za rješavanje sporova, koja svakoj državi članici WTO-a omogućuje da, u slučaju kršenja pravila, ostvari svoja prava u odnosu na druge članice, te nesumnjivo spora i teška izrada pravila i propisa kojima se regulira razvoj međunarodne trgovine (olakšavanje trgovine, borba protiv subvencioniranja u sektoru ribarstva itd.). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO uspjehom smatra činjenicu da je broj članova WTO-a u neprestanom porastu, kao i to da je WTO uspio potaknuti geopolitičke „divove” (Kinu i Rusiju) na primjenu načela multilateralnosti i olakšao integraciju osjetljivih gospodarstava u svjetsku trgovinu (Liberija, Kambodža itd.). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Od svojeg osnutka u siječnju 1995. WTO ima trostruku ulogu čuvara trgovinskih pravila, pokretača internacionalizacije gospodarstava zemalja u razvoju i pomagača pri uspostavi globalnih lanaca vrijednosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Djeluje uglavnom u okviru triju sljedećih stupova:
  2.4.1.   Izrada niza pravila i propisa međunarodne trgovine









  2.4.1.1. | Tim su pravilima trenutačno obuhvaćena tri glavna područja: Opći sporazum o carinama i trgovini, Opći sporazum o trgovini uslugama i Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva. Ta tri stupa nadopunjena su sustavom rješavanja sporova i načelom transparentnosti na temelju ispitivanja trgovinskih politika zemalja članica. Tim čitavim nizom pravila, koja provodi Tijelo za rješavanje sporova, međunarodnim se trgovcima jamči pravna sigurnost i predvidljivost, što je ključno za dugoročna ulaganja. |
| --- | --- | --- |

2.4.

2.4.1.   Izrada niza pravila i propisa međunarodne trgovine

2.4.1.1.

2.4.2.   Tijelo za rješavanje sporova

| 2.4.2.1. | Tijelo za rješavanje sporova jedan je najvećih napredaka koje je WTO ostvario na temelju Općeg sporazuma o carinama i trgovini. Rokovi i proceduralna pravila koja se primjenjuju na rješavanje sporova između zemalja članica imaju službene temelje i rokovi se strogo poštuju, a rezultat toga jest preko 500 sporova podnesenih Tijelu za rješavanje sporova od 1995. i preko 350 donesenih odluka. |
| --- | --- |

2.4.2.1.

| 2.4.2.2. | Tijelo za rješavanje sporova donijelo je niz važnih odluka, iako postoje određene dvojbe u pogledu njihove provedbe: o subvencioniranju zrakoplovstva (EU/SAD), o korporacijama za inozemnu prodaju (EU/SAD), o subvencijama za pamuk (Brazil/SAD) itd. Broj zahtjeva za donošenje odluke nedavno je porastao zbog rastućeg broja mjera trgovinske politike kojima se utvrđuju dodatne ili protekcionističke carinske pristojbe (SAD/Kina), nametanja prijenosa tehnologija ili neusklađenosti s pravima intelektualnog vlasništva. |
| --- | --- |

2.4.2.2.

2.4.3.   Krugovi pregovora za liberalizaciju trgovine

| 2.4.3.1. | Urugvajski krug pregovora (1986. –1994.) posljednji je krug multilateralnih pregovora koji je doveo do ambicioznog programa smanjenja industrijskih carinskih pristojbi, ukidanja necarinskih mjera, uključujući kvote za tekstil i odjeću, kao i do čvršćih pravila i uspostave novih postupovnih pravila za rješavanje sporova. |
| --- | --- |

2.4.3.1.

3.   Trenutačni nedostatci WTO-a

3.1.   
  Aktualna kriza Žalbenog tijela u okviru Tijela za rješavanje sporova

| 3.1.1. | Žalbenom tijelu, koje je okosnica pravosudne funkcije WTO-a, trenutačno prijeti potpuni zastoj: ako Sjedinjene Američke Države i dalje budu odbijale imenovati nove suce, u prosincu 2019. preostat će manje od tri stalna suca koji mogu djelovati u okviru tog tijela. Zbog tog zastoja Žalbeno tijelo više ne bi moglo donositi odluke jer je potrebno najmanje troje sudaca, i to u trenutku kada broj sporova raste zbog sve većeg pritiska koji nastaje zbog protekcionizma. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Ured predstavnika Sjedinjenih Američkih Država za trgovinu uputio je nekoliko kritika u vezi s trenutačnim načinom funkcioniranja Tijela za rješavanje sporova: prekoračenje granice uloge pomagača članova WTO-a u rješavanju trgovinskih sporova, nepoštovanje roka od 90 dana, izdavanje mišljenja o pitanjima koja nisu povezana s predmetom spora i činjenica da je potrebno postići novu ravnotežu između prava i obveza Žalbenog tijela. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | To je paradoks s obzirom na to da je SAD dio malog kruga članova koji se najviše koriste uslugama Tijela za rješavanje sporova, uz EU, Kanadu, Brazil i Indiju. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   
  Nemogućnost donošenja novih pravila i sklapanja novih sporazuma

| 3.2.1. | EGSO prima na znanje činjenicu da je WTO doživio određeni broj neuspjeha (npr. zastoj kruga pregovora u Dohi pokrenutog 2001., nepoduzimanje mjera u vezi s nepoštenim praksama u nekoliko zemalja članica i neusvajanje ministarske izjave na Ministarskoj konferenciji održanoj u Buenos Airesu u prosincu 2017.), ali da je postignut određeni napredak, posebice u pogledu stupanja na snagu Sporazuma o olakšavanju trgovine 2013. godine. To je navelo nekoliko trgovinskih partnera (EU, SAD, Japan, Kanadu, Kinu itd.) i NVO-a da predlože bitne reforme njegovih nadležnosti i metoda rada. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | U tim se neuspjesima zapravo odražavaju poteškoće s kojima se WTO suočava pri prilagođavanju svojih pravila rada novom stanju u području međunarodne trgovine: rastućem broju protekcionističkih mjera, složenosti globalne trgovine, pritisku javnog mnijenja na kreatore politika zbog socijalnih i ekoloških utjecaja trgovine, otporu prema određenim neželjenim učincima globalizacije, izrazito sporom i geografski ograničenom otvaranju javne nabave te preopterećenju kapaciteta određenih industrijskih sektora do kojeg dolazi zbog iznimno velikih subvencija. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Poteškoće povezane s potpunim sudjelovanjem niza članova WTO-a u multilateralnom sustavu trgovine koji se temelji na pravilima: s obzirom na njihovu ekonomsku veličinu i ulogu države i različitih javnih tijela u poslovnim odlukama, činjenica je da je tijekom proteklih 15 godina nekoliko članica WTO-a (Sjedinjene Američke Države, Europska unija, Japan, Kanada itd.) podnijelo mnogo pritužbi i obratilo se Tijelu za rješavanje sporova u vezi s kršenjem prava intelektualnog vlasništva, nametanjem prijenosa tehnologija, ograničenim pristupom stranih poduzeća ulaganjima u određenim sektorima, kontrolom izvoza, velikim javnim subvencijama u određenim sektorima industrije itd. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   
  Općenita neravnoteža prava i obveza razvijenih zemalja i velikih gospodarstava u usponu

| 3.3.1. | Od svojeg osnutka WTO stalno prima nove članice, kojih je sada ukupno 36 i od kojih su neke ključne zemlje koje su sada članice „multilateralnog razreda” a neke krhke zemlje u razvoju koje bi se htjele integrirati u međunarodnu trgovinu. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Valja napomenuti da WTO nije dao definicije razvijenih zemalja i zemalja u razvoju, uz iznimku najmanje razvijenih zemalja: svaka zemlja koja uspješno dovrši postupak pristupanja izjašnjava se kojoj kategoriji pripada, uz mogućnost osporavanja. Ta situacija, koja se temelji na samodeklariranju, problematična je jer velika gospodarstva u usponu koja se deklariraju kao „zemlje u razvoju” na temelju toga dobiju izuzeća, iako bi na temelju njihovih gospodarskih rezultata i uspješne integracije u međunarodnu trgovinu trebali pripadati kategoriji „industrijaliziranih zemalja”. Stoga EGSO predlaže pokretanje postupka promišljanja o definiciji zemalja u razvoju za postupke WTO-a, koja bi se mogla temeljiti na skupu kriterija, uključujući, na primjer, tržišni udio u svjetskom gospodarstvu te, kao što je predložio Europski parlament, indekse ljudskog razvoja (1), i uskladiti s već postojećim definicijama u drugim međunarodnim organizacijama. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Kao što je Europska komisija istaknula u svojoj Komunikaciji iz 2015. (2): „Došlo je do velike promjene u relativnoj gospodarskoj snazi glavnih trgovinskih partnera koja se ne odražava u potpunosti u sustavu WTO-a. Posljedica toga bila je sve veća neravnoteža između doprinosa velikih zemalja s tržištima u nastajanju sustavu multilateralne trgovine i koristi koje one imaju od toga.” (str. 28.). |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Međutim, unatoč koristi ostvarenoj od općih carinskih povlastica industrijaliziranih zemalja, u razdoblju od 2005. do 2015. najmanje razvijene zemlje nisu ostvarile velik napredak u međunarodnoj trgovini: njihov udio porastao je s 0,8 % na 1 % (3). EGSO uviđa da je iz te stagnacije vidljivo da bi se tim najmanje razvijenim zemljama trebao omogućiti isti pristup tržištu bez kvota i pristojbi koji imaju ne samo industrijalizirane zemlje, već i velike zemlje u usponu. |
| --- | --- |

3.3.4.

4.   Potprogrami hitne reforme usmjereni na nadilaženje trenutačne krize

4.1.   
  Pronalaženje brzog rješenja za vraćanje Tijela za rješavanje sporova na pravi put

| 4.1.1. | EGSO podupire prijedloge Europske komisije i Europskog parlamenta s pomoću kojih bi se sucima koji su trenutačno na dužnosti odobrilo produljenje mandata na razdoblje dulje od tri godine i omogućilo zapošljavanje neovisnih stručnih sudaca na puno radno vrijeme u budućnosti te povećanje broja sudaca Žalbenog tijela sa sedam na devet. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EGSO podržava dvije komunikacije koje je nekoliko članova WTO-a izdalo uoči zasjedanja Glavnog vijeća 12. i 13. prosinca 2018., o izmjeni određenih odredaba dogovora o pravilima i postupcima za rješavanje sporova, a to su: moguća iznimka od razdoblja od 90 dana, isključivanje posebnih zakonskih mjera u okviru općinskog zakonodavstva, povećanje broja članova Žalbenog tijela sa 7 na 9 i produljenje njihova mandata. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   
  Češće korištenje otvorenih plurilateralnih pregovora

| 4.2.1. | Sklopljen je velik broj bilateralnih i regionalnih sporazuma (4), što je izravan rezultat toga što od 2001. ne postoji multilateralna dinamika. EGSO preporučuje da se plurilateralni sporazumi sklapaju u okviru WTO-a te da u svakom slučaju budu otvoreni i transparentni. U odnosu na multilateralne, plurilateralni pregovori donose niz prednosti:






  — | temelje se na kritičnoj masi zemalja koje su spremne djelovati, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

—

temelje se na kritičnoj masi zemalja koje su spremne djelovati,

| — | pregovori traju kraće, |
| --- | --- |

—

pregovori traju kraće,

| — | ne postoji opasnost od zlouporabe načela jednoglasnosti jer jedna zemlja ili skupina manje relevantnih zemalja ne mogu blokirati sporazum, |
| --- | --- |

—

ne postoji opasnost od zlouporabe načela jednoglasnosti jer jedna zemlja ili skupina manje relevantnih zemalja ne mogu blokirati sporazum,

| — | njihov je opseg često ograničen, što znači da se mogu usmjeriti na učinak preuzetih obveza partnera te mogu promicati ulaganja, trgovinu i otvaranje radnih mjesta. |
| --- | --- |

—

njihov je opseg često ograničen, što znači da se mogu usmjeriti na učinak preuzetih obveza partnera te mogu promicati ulaganja, trgovinu i otvaranje radnih mjesta.

| 4.2.2. | To se rješenje već upotrebljavalo i ostvareni su pozitivni rezultati, iako ga je potrebno dodatno istražiti (ITA I i II, Sporazum o javnoj nabavi). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Otvoreni, uključivi i transparentni plurilateralni sporazumi mogli bi se sustavnije primjenjivati, ali bi istodobno trebalo osigurati mehanizme uključivanja koji bi zemljama koje nisu potpisnice sporazuma omogućili da, pod određenim uvjetima u pogledu obveza i provedbe, koriste prednosti koje sporazum nudi. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | U tijeku su pregovori o nizu tema kao što su e-trgovina, olakšavanje ulaganja i mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, liberalizacija ekološki prihvatljive robe i usluga te trgovina uslugama, u cilju potpisivanja otvorenih plurilateralnih sporazuma. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Države članice WTO-a poduzele su važne korake kako bi stajališta mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća postavile u središte rasprave kroz, primjerice, zajedničku otvorenu inicijativu o pružanju podrške mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima, pokrenutu u Buenos Airesu 2017. Inicijativa je usmjerena na financiranje trgovine, a multilateralne razvojne banke pružile su odgovor u obliku svojih programa za olakšavanje financiranja trgovine. Usklađivanjem, pojednostavljenjem i standardizacijom carinskih postupaka Sporazum o olakšavanju trgovine pomoći će u smanjenju troškova trgovine i administrativnih opterećenja za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća. EGSO predlaže sveobuhvatan, uključiv, dosljedan i učinkovit multilateralni pristup kojim se uzimaju u obzir potrebe različitih podskupina MSP-ova i interesnih skupina. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Ažuriranje određenih postojećih pravila

4.3.1.   Sporazum o subvencijama i kompenzacijskim mjerama

| 4.3.1.1. | S obzirom na velike programe u okviru kojih se u određenim zemljama članicama isplaćuju izravne i neizravne subvencije za industrijski sektor (primjerice „Proizvedeno u Kini 2025.”), Odbor podupire prijedloge koje je Europska komisija iznijela u svojem dokumentu za raspravu iz rujna 2018. i o kojima se raspravlja s SAD-om, Japanom i Kanadom: uvođenje pretpostavke da se svim neprijavljenim subvencijama narušava tržište, poboljšanje postupka prijavljivanja i dodavanje novih kategorija subvencija, kao što su subvencije koje se daju nesolventnom poduzeću ili poduzeću u teškoćama koje nema vjerodostojan plan restrukturiranja. Više pozornosti također treba posvetiti pitanju sustava dvojnih cijena kojim se koriste neke države članice, npr. Rusija, kako bi stekle konkurentsku prednost, osobito u energetski intenzivnim industrijama. |
| --- | --- |

4.3.1.1.

| 4.3.1.2. | U svjetlu sve manjeg broja zemalja članica WTO-a koje prijavljuju svoje subvencije i postotka koji je pao s 50 % u 1995. (128 zemalja članica) na trenutačnih 38 % (164 zemalja članica), potrebno je uvesti snažan sustav za praćenje prijavljivanja (5). |
| --- | --- |

4.3.1.2.

4.3.2.   Nametnuti prijenosi tehnologija

| 4.3.2.1. | EGSO podržava prijedloge Europske komisije s pomoću kojih se nastoji uspostaviti nove mehanizme za provjeravanje različitih oblika nametnutih prijenosa tehnologija (ograničavanje zajedničkih pothvata, ograničavanje financiranja vlasničkim kapitalom stranih poduzeća, odobravanje dozvola na temelju netransparentnih kriterija, odobravanje dozvola uz ograničenja) i učinkovitije čuvanje poslovnih tajni. Ti novi mehanizmi trebali bi obuhvaćati samo nametnute prijenose tehnologija, a ne općenite prijenose tehnologija kojima se proizvodi pozitivan učinak u zemljama u razvoju. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

4.3.3.   Poduzeća u državnom vlasništvu

| 4.3.3.1. | Definiciju poduzeća u državnom vlasništvu i s njima povezana pravila potrebno je ažurirati i razjasniti u cilju obuhvaćanja čitavog niza poduzeća koja su izravno ili neizravno povezana s državom ili javnim tijelima. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

4.3.4.   Rasprava o novim pravilima u području posebnog i različitog postupanja

| 4.3.4.1. | U svojem dokumentu za raspravu iz rujna 2018. Europska je komisija predložila niz zanimljivih mogućnosti (prelazak u viši razred i mogućnost izuzimanja, objektivni kriteriji za odobravanje posebnog i različitog postupanja sa zemljama u razvoju, razmatranje zahtjeva za nove fleksibilnosti u okviru posebnog i različitog postupanja ovisno o slučaju), koje EGSO podržava. |
| --- | --- |

4.3.4.1.

4.3.5.   Ulaganja

| 4.3.5.1. | Tijekom Ministarske konferencije u Buenos Airesu 45 članica WTO-a potpisalo je zajedničku deklaraciju o olakšavanju ulaganja u području trgovine, istodobno pozivajući na pokretanje rasprava o uspostavi multilateralnog okvira s pomoću kojeg bi se omogućila transparentnost i predvidljivost. EGSO napominje da bi strana ulaganja, iako korisna, mogla uključivati rizike te bi želio uputiti na svoje mišljenje u kojem preporučuje određene mjere za rješavanje mogućih negativnih učinaka (6). |
| --- | --- |

4.3.5.1.

| 4.3.5.2. | U području stranih izravnih ulaganja potrebna je veća transparentnost jer se čini da su neki veliki financijski tokovi prema zemljama u razvoju netransparentni. U kontekstu uspostave multilateralnog suda za ulaganja EGSO upućuje na svoje mišljenje u kojem su istaknuta brojna temeljna pitanja koja treba uzeti u obzir (7). |
| --- | --- |

4.3.5.2.

4.3.6.   Javna nabava

| 4.3.6.1. | Potrebno je ostvariti napredak u tri područja:






  — | u području transparentnosti: primjenom kazni u slučaju neispunjenja obveznih zahtjeva u pogledu izvješćivanja, |
| --- | --- | --- |

4.3.6.1.

—

u području transparentnosti: primjenom kazni u slučaju neispunjenja obveznih zahtjeva u pogledu izvješćivanja,

| — | u području pokrivenosti: povećanjem broja zemalja koje su potpisale Sporazum o javnoj nabavi (KPD) i postupaka javne nabave koji su obuhvaćeni tim sporazumom. Prioritet je potaknuti zemlje kao što su Kina, Rusija i Indija na potpisivanje, a njihovim obvezama potrebno je obuhvatiti nacionalnu razinu i razinu pokrajina, kao i poduzeća povezana s državom, |
| --- | --- |

—

u području pokrivenosti: povećanjem broja zemalja koje su potpisale Sporazum o javnoj nabavi (KPD) i postupaka javne nabave koji su obuhvaćeni tim sporazumom. Prioritet je potaknuti zemlje kao što su Kina, Rusija i Indija na potpisivanje, a njihovim obvezama potrebno je obuhvatiti nacionalnu razinu i razinu pokrajina, kao i poduzeća povezana s državom,

| — | čime se naručiteljima i dalje omogućuje primjena okolišnih i društvenih kriterija te kriterija povezanih s radom, kao što su obveza poštovanja i pridržavanja kolektivnih sporazuma, u natječajima za nabavu (8). |
| --- | --- |

—

čime se naručiteljima i dalje omogućuje primjena okolišnih i društvenih kriterija te kriterija povezanih s radom, kao što su obveza poštovanja i pridržavanja kolektivnih sporazuma, u natječajima za nabavu (8).

4.3.7.   E-trgovina

| 4.3.7.1. | Tijekom Ministarske konferencije u Buenos Airesu u prosincu 2017. 71 zemlja članica koje predstavljaju 77 % e-trgovine, podržala je plurilateralnu inicijativu za stabilizaciju regulatornog okvira te mobilizaciju vještina i stručnog znanja u najranjivijim gospodarstvima. Skupina na visokoj razini za e-trgovinu 2030. zatim je predstavila svoje izvješće javnom forumu WTO-a 4. listopada 2018. godine. |
| --- | --- |

4.3.7.1.

| 4.3.7.2. | Europski gospodarski i socijalni odbor smatra da bi dodatak o telekomunikacijama sporazumu GATS trebao biti početna točka za pružanje ujednačenih i ambicioznih pravila o e-trgovini koja su usmjerena na mnoge predstojeće izazove. Ona uključuju provedbu načela nediskriminacije domaćih i stranih operatera uklanjanjem prepreka razvoju prekograničnih tokova, primjerice obveze da se poslužitelji nalaze na lokalnoj razini, pri čemu je izuzetno važno uvesti izuzetke od općeg interesa (sigurnost, javni poredak itd.), jamčenje pristupa digitalnoj trgovinskoj platformi nacionalnim i stranim poduzećima pod jednakim uvjetima, jamčenje cjelovitosti podataka, jamčenje pravne sigurnosti operaterima u pogledu njihovih ulaganja te promicanje ulaganja u telekomunikacijsku infrastrukturu radi premošćivanja digitalnog jaza. |
| --- | --- |

4.3.7.2.

| 4.3.7.3. | Međutim, Europski gospodarski i socijalni odbor ukazuje na činjenicu da svaka inicijativa u području e-trgovine mora biti u potpunosti usklađena s niže navedenom preporukom za zaštitu podataka u međunarodnoj trgovini i horizontalnim odredbama EU-a za prekogranični prijenos podataka (u trgovinskim i investicijskim sporazumima EU-a). |
| --- | --- |

4.3.7.3.

4.4.   Zaštita podataka u međunarodnoj trgovini

| 4.4.1. | EGSO smatra da je, s obzirom na brz tehnološki napredak i kontinuirano širenje infrastrukture IKT-a, potreban poman državni nadzor i praćenje. Iako se odluke o primjerenosti ocjenjuju svake četiri godine (vidjeti članak 45. stavak 3. Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (9) (Opća uredba o zaštiti podataka), EGSO preporučuje stalni kontakt između Komisije, tijela za zaštitu podataka i državnih tijela trećih zemalja u cilju utvrđivanja novih izazova u vrlo dinamičnom tehnološkom i gospodarskom okruženju (10). |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EGSO smatra da bi promicanje standarda zaštite podataka s pomoću multilateralnih instrumenata trebalo biti prioritet Europske komisije i da bi tu zadaću trebalo poduprijeti sredstvima kako bi se a priori ostvarila zaštita ljudskih prava te kako bi se a posteriori mogao uspostaviti djelotvoran pravni lijek za naknadu štete (11). Konvencija Vijeća Europe br. 108 iz 1981., uz Dodatni protokol iz 1999., jedini je obvezujući multilateralni instrument u području zaštite podataka. Taj instrument treba dodatno razraditi te potaknuti više trećih zemalja da mu se pridruže. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Potrebno je ojačati multilateralne napore u okviru Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), skupine G20 i Azijsko-pacifičke gospodarske suradnje (APEC) u cilju izgradnje istinski globalnog multilateralnog sustava zaštite podataka. Suradnja s posebnim izvjestiteljem UN-a za pravo na privatnost treba biti snažna i funkcionalna. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | EGSO se nada da će Komisija, Vijeće, nacionalne vlade i parlamenti država članica te vlada i Kongres SAD-a pozdraviti prijedloge iznesene u Rezoluciji Europskog parlamenta od 6. travnja 2017. o primjerenosti zaštite koju pruža europsko-američki sustav zaštite privatnosti. Europski parlament u svojoj rezoluciji izražava ozbiljnu zabrinutost, posebice u pogledu toga što se sporazumom i trenutačnim zakonodavnim okvirom SAD-a u praksi ne štite prava građana EU-a (12). |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | EGSO se zalaže za to da se, u svakom slučaju, svaku buduću multilateralnu inicijativu o prijenosu podataka uskladi s horizontalnim odredbama EU-a za prekogranični prijenos podataka i zaštitu podataka u trgovinskim i investicijskim sporazumima EU-a, a posebice s člankom B stavkom 2. (13). |
| --- | --- |

4.4.5.

4.5.   Poljoprivreda u trgovinskim pregovorima

| 4.5.1. | S ukupnim uvozom i izvozom u vrijednosti od 242 milijarde EUR u 2015. EU je najveći svjetski trgovac poljoprivrednim prehrambenim proizvodima, što je dobro za proizvođače i potrošače u EU-u, ali i izvan njega (14). EGSO smatra da EU mora razmotriti učinke nedavnih trgovinskih sporazuma EU-a i globalnih promjena u trgovini na poljoprivredu diljem EU-a (15). Uloga WTO-a u smanjenju nesigurnosti u vezi s međunarodnom trgovinom bit će ključna za budućnost poljoprivrede. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Snažan i održiv poljoprivredni sektor u svakoj državi članici WTO-a ključan je za održavanje ili povećanje stabilne, sigurne i zaštićene opskrbe hranom. Trgovina, naravno, pomaže pri ujednačavanju ponude i potražnje, promičući učinkovitost u iskorištavanju resursa i povećavajući tržišne prilike i gospodarski rast, stvarajući tako radna mjesta, prihode i napredak u ruralnim područjima (16). |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Sporazum o primjeni sanitarnih i fitosanitarnih mjera WTO-a iz 1995. obuhvaća primjenu propisa o sigurnosti hrane i zdravlju životinja i biljaka. Njegov članak 5. stavak 7. obuhvaća načelo predostrožnosti koje je sada sadržano u Ugovoru iz Lisabona. Svaki pokušaj da se to promijeni, osim na multilateralnoj razini, snažno bi utjecao na svjetski trgovački poredak i na buduću vjerodostojnost samog Sporazuma (17). Međutim, EGSO uviđa da je načelo predostrožnosti. utjelovljeno u ugovorima EU-a, od ključne važnosti te poziva na njegovu odgovarajuću zaštitu i puno pravno priznavanje na multilateralnoj razini, kao i na visoke standarde sigurnosti hrane i visoke standarde dobrobiti životinja i okoliša u poljoprivrednoj proizvodnji. EGSO sa zabrinutošću primjećuje da EU u dva spora s WTO-om prema postojećim pravilima nije uspio obraniti svoje mjere predostrožnosti. S obzirom na njegovu važnost, to bi načelo predostrožnosti trebalo postati interesom za koji bi se EU trebao boriti u svim svojim trgovinskim pregovorima. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Kao što je pokazano u Nairobiju, gdje je suprotno očekivanjima dogovorena važna ministarska izjava, EU je u dobrom položaju za preuzimanje vodeće uloge u budućim pregovorima o trgovini poljoprivrednim proizvodima. To se temelji na percepciji EU-a kao vodeće sile u promicanju održivosti i razvoja (uloga koju je odigrao u Nairobiju), a zahvaljujući prethodnim reformama ZPP-a, više se ne smatra da EU primarno zauzima obrambeni stav (18). U svakom slučaju, najmanje razvijene zemlje i njihovu posebnu osjetljivost u poljoprivrednim sektorima treba zaštititi svim raspoloživim instrumentima, kao što su to, primjerice, mehanizmi za posebno i različito postupanje i posebni zaštitni mehanizam. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | U tom smislu EGSO smatra da mora postojati mnogo koherentnija strategija koja povezuje ZPP i međunarodnu trgovinsku politiku koju provodi EU. |
| --- | --- |

4.5.5.

4.6.   Usluge

| 4.6.1. | Tijekom Ministarske konferencije u Buenos Airesu 34 članice WTO-a pozvale su na rad na nacionalnim propisima (dozvolama, stručnim kvalifikacijama, postupcima itd.) u cilju njihova poboljšanja i uspostavljanja jasnog i transparentnog multilateralnog okvira s obzirom na to da su pregovori o multilateralnom sporazumu o uslugama mirovali. Civilno društvo i sindikati izrazili su zabrinutost u pogledu učinkovitosti provedbe zaštitnih mjera u pogledu javnih usluga. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Ova nastojanja za uspostavu takvog multilateralnog okvira ključna su s obzirom na to da je s ukupnim uvozom i izvozom u vrijednosti od 1 809 milijardi EUR u 2017. EU daleko najveći svjetski trgovac uslugama, od čega imaju koristi proizvođači i potrošači unutar i izvan EU-a (19). Doprinoseći s više od 75 % BDP-a razvijenih zemalja i 50 % BDP-a zemalja u razvoju, uslužni su sektori okosnica globalnih lanaca vrijednosti. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   Učinak Brexita

| 4.7.1. | Ujedinjena Kraljevina djelovat će od kraja ožujka 2019. kao samostalna država članica WTO-a. EGSO je duboko uvjeren da će, u tom svojstvu, Ujedinjena Kraljevina podržati ambiciozne reforme usmjerene prema budućnosti koje je tražio EU. Nedavno zalaganje za pridruživanje Sporazumu o javnoj nabavi pozitivan je korak. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | EU27 imat će zadaću preoblikovanja ponude pristupa tržištu trgovinskim partnerima EU-a, osobito u poljoprivrednom sektoru, uz pravednu i uravnoteženu raspodjelu kvota među državama članicama. |
| --- | --- |

4.7.2.

5.   Pokretanje rasprave o bitnoj, ali sustavnoj reformi WTO-a

5.1.   
  Uspostava novog sustava upravljanja prilagođenog novom svijetu

| 5.1.1. | Potrebno je preispitati unutarnju organizaciju WTO-a, uspostavljenu 1994., kako bi je se mogla prilagoditi velikim promjenama:






  — | brzom porastu broja članica zbog kojeg će, ako se ne izmijeni načelo konsenzusa, postupak donošenja odluka biti blokiran, |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

—

brzom porastu broja članica zbog kojeg će, ako se ne izmijeni načelo konsenzusa, postupak donošenja odluka biti blokiran,

| — | velikim izmjenama strukture međunarodne trgovine, |
| --- | --- |

—

velikim izmjenama strukture međunarodne trgovine,

| — | usvajanju ambicioznih ciljeva u području održivog razvoja (UN-ovi ciljevi održivog razvoja) i borbe protiv klimatskih promjena (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

usvajanju ambicioznih ciljeva u području održivog razvoja (UN-ovi ciljevi održivog razvoja) i borbe protiv klimatskih promjena (Pariški sporazum),

| — | iskustvu EU-a u uključivanju poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sve svoje nedavne sporazume o slobodnoj trgovini. |
| --- | --- |

—

iskustvu EU-a u uključivanju poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sve svoje nedavne sporazume o slobodnoj trgovini.

5.1.2.   Osmišljavanje kreativnog rješenja s pomoću kojeg bi se stalo na kraj potrebi za jednoglasnošću

| 5.1.2.1. | Za postupak donošenja odluka WTO-a, preuzet iz GATT-a, zapravo je potreban konsenzus ili, drugim riječima, jednoglasnost 164 članice. „Pozitivna” jednoglasnost potrebna je za usvajanje odluka Općeg vijeća i ministarskih izjava. Kad je u pitanju rješavanje sporova, za odbijanje završnog izvješća povjerenstva potrebna je „negativna” jednoglasnost. Jasno je da se tim pravilom zemljama koje djeluju same ili, češće, koalicijama zemalja članica okupljenih oko zajedničkih ciljeva (G3, G20) omogućuje ulaganje veta na zaključke pregovora. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

| 5.1.2.2. | Većina međunarodnih organizacija usvojila je mehanizme donošenja odluka kojima se omogućuje rasprava i izbjegavaju zastoji u rješavanju pitanja, kao što je ponderiranje glasova na temelju objektivnih kriterija (MMF) ili uvođenje sustava glasovanja kvalificiranom većinom (Europska unija). EGSO predlaže otvaranje postupka promišljanja o mogućim novim pravilima za odlučivanje kvalificiranom većinom na temelju dvostrukog kriterija s obzirom na tržišni udio u svjetskom gospodarstvu i na kompozitni pokazatelj razvoja. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

| 5.1.2.3. | EGSO predlaže smanjenje opsega pitanja koja zahtijevaju jednoglasnost kako bi se izbjegla primjena tog načela i na uobičajene operacije WTO-a. Takve uobičajene operacije uključuju dogovore o dnevnom redu sjednica odbora, prijedloge za raspravu o pitanjima povezanima s trgovinskom politikom i prijedloge za pozivanje neovisnih stručnjaka kako bi pružili doprinos o temi koja se izravno odnosi na provedbu Sporazuma o WTO-u (20). |
| --- | --- |

5.1.2.3.

5.1.3.   Pojednostavljenje organizacije radi bolje učinkovitosti

| 5.1.3.1. | WTO ima složenu organizacijsku strukturu (21). Njegova krovna struktura sastoji se od Općeg vijeća, sastavljenog od predstavnika zemalja članica kojima je povjereno odobravanje stajališta triju specijaliziranih tijela: Vijeća za trgovinu robom, Vijeća za trgovinu uslugama i Vijeća za trgovinske aspekte prava intelektualnog vlasništva. Rad tih tematskih vijeća nadopunjen je radom drugih tijela kojima je povjerena zadaća upravljanja postojećim plurilateralnim sporazumima i izrade novih plurilateralnih inicijativa. Ministarska konferencija na političkoj razini, koja se sastaje barem jednom u dvije godine i koju čine ministri trgovine zemalja članica, funkcionira na temelju jednoglasnog dogovora o rezolucijama koje izrađuju druga tijela. |
| --- | --- |

5.1.3.1.

| 5.1.3.2. | Brojni odbori osnovani zbog posebnog razloga koji više nije relevantan, kao što je radna skupina za singapurska pitanja, osmišljeni su kao privremeni. Broj odbora trebao bi se smanjiti na temelju broja održanih sastanaka i ostvarenih rezultata kako bi se sredstva dodijelila temama koje članice smatraju prioritetnima. Treba uspostaviti kulturu ocjenjivanja. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

5.1.4.   Jačanje uloge Tajništva dodjeljivanjem dodatnih sredstava

| 5.1.4.1. | Kako bi se zajamčilo da WTO učinkovitije pripremi ministarske rezolucije i pokrene nove plurilateralne inicijative, trebalo bi ojačati ulogu Tajništva i dati mu pravo inicijative i predlaganja novih tema pregovora, izmjena niza pravila i propisa, kao i podnošenja prijedloga za kompromise o temama rasprava. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

5.1.5.   Ukidanje pravila o jedinstvenom paketu

| 5.1.5.1. | Na Ministarskoj konferenciji na Baliju WTO je ukinuo pristup jedinstvenog paketa u skladu s kojim „ništa nije dogovoreno dok sve nije dogovoreno”. Novim i fleksibilnijim pristupom omogućeno je usvajanje multilateralnog Sporazuma o olakšavanju trgovine koji je stupio na snagu 22. veljače 2017. kada je više od dvije trećine članica WTO-a (njih 110) predstavilo svoju ispravu o ratifikaciji. Tim se sporazumom nastoji omogućiti i ubrzati međunarodna trgovina robom zahvaljujući učinkovitijim i bržim postupcima u područjima kao što su puštanje robe u slobodan promet te carinjenje robe (22). |
| --- | --- |

5.1.5.1.

5.1.6.   Jačanje veza s civilnim društvom

| 5.1.6.1. | Europska unija ima veliko iskustvo u području savjetovanja i uključivanja civilnog društva u trgovinsku politiku. Radne norme i obveze zaštite okoliša koje doprinose održivom razvoju stranaka utvrđene su u poglavljima o trgovini i održivom razvoju u svim nedavno sklopljenim sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini, obično u onima kojima se predviđaju mehanizmi za praćenje civilnog društva, poznati kao unutarnje savjetodavne skupine, u EU-u i u partnerskoj zemlji ili zemljama. EGSO predlaže da se druge članice WTO-a upoznaju s iskustvima aktivnog sudjelovanja civilnog društva kako bi se predložili mehanizmi najprikladniji za uspostavu na multilateralnoj razini. |
| --- | --- |

5.1.6.1.

| 5.1.6.2. | EGSO predlaže da javni forum WTO-a djeluje u obliku uravnotežene i reprezentativne skupine socijalnih i gospodarskih dionika iz različitih sektora i interesnih područja kao moguća platforma za uključivanje civilnog društva i da mu se dozvoli izdavanje preporuka u okviru postupaka Svjetske trgovinske organizacije. Također bi se mogao uzeti u obzir način na koji je OECD strukturirao savjetovanja sa širokim rasponom dionika. |
| --- | --- |

5.1.6.2.

| 5.1.6.3. | U skladu s bilateralnim prijedlogom EGSO-a (23) u svaki od multilateralnih i plurilateralnih sporazuma mogla bi se uključiti posebna odredba o praćenju kojom „se od obiju strana svakog mehanizma civilnog društva za praćenje zahtijeva zajedničko promicanje ciljeva održivog razvoja i praćenje povezanih učinaka”. |
| --- | --- |

5.1.6.3.

5.2.   Uvođenje dosljednosti između multilateralnog trgovinskog sustava i socijalnih i radnih međunarodnih normi

| 5.2.1. | OECD i EU počeli su se baviti pitanjem globalnih lanaca vrijednosti 2010., nastojeći razumjeti način na koji funkcioniraju i predložiti rješenja za otklanjanje nedostataka utvrđenih u pogledu okoliša i temeljnih ljudskih prava. Za nekoliko sektora izrađene su detaljne monografije, pripremljeni praktični vodiči i utvrđena posebna pitanja u vezi s društvenom odgovornošću poduzeća (dječji rad, sloboda udruživanja i kolektivnog pregovaranja, pristojan životni standard, gubitak bioraznolikosti i nepravedne prakse određivanja cijena). |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | U deklaraciji ILO-a iz 2016. o pristojnom radu u globalnim lancima opskrbe utvrđeno je nekoliko smjerova djelovanja: promicanje međunarodnih radnih normi, otklanjanje manjkavosti u upravljanju, promicanje uključivog i učinkovitog socijalnog dijaloga, jačanje sustava administracije rada, poboljšanje znanja i širenje statistike. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što je područje primjene postojećeg članka XX. točke (e) ograničeno na prisilni rad i predlaže da se proširi na temeljne radne norme (dječji rad, prisilni rad itd.). EGSO također predlaže da se WTO posluži iskustvom EU-a u uključivanju zaštite radne snage i ekoloških standarda u svoju trgovinsku politiku i da, primjerice u preambuli, spomene osam konvencija ILO-a, Pariški sporazum i ciljeve održivog razvoja. Svaka članica WTO-a koja nije osigurala potpunu usklađenost trebala bi ratificirati konvenciju ILO-a koju dosad nije ratificirala, ili barem dokazati jednaku razinu zaštite, i za to iskoristiti sredstva za izgradnju kapaciteta. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | ILO i WTO trenutačno surađuju na tehničkoj razini i pripremaju zajedničke studije. Iz studije „Trgovina i zapošljavanje, izazovi za istraživanje politika” iz 2007. godine proizlazi da su tehnologije odgovornije od trgovine za porast nejednakosti. Iz druge studije „Ulaganje u vještine za uključivu trgovinu” iz 2017. godine proizlazi da su poboljšanjem osnovnih i tehničkih vještina te vještina upravljanja zemlje u većoj mjeri iskoristile prednosti trgovine. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | WTO je izradio bazu podataka o globalnim lancima vrijednosti i izradio znanstvene studije (kao što je studija „Tokovi trgovine i globalni lanci vrijednosti u jugoistočnoj Aziji”) u kojima se navode podaci o njihovoj strukturi i metodama rada koje bi trebalo iskoristiti za izradu novih multilateralnih smjernica, nadahnutih smjernicama OECD-a, u cilju jamčenja održivog upravljanja globalnim lancima vrijednosti. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | EGSO podržava uspostavljanje nove radne skupine za trgovinu i dostojanstven rad unutar WTO-a, čiji će ciljevi biti dvojaki, u skladu s UN-ovim radom na međunarodnom pravno obvezujućem instrumentu za regulaciju aktivnosti transnacionalnih korporacija i drugih poduzeća, a koja će se temeljiti na inicijativama mnogostrukih dionika (24). Njezin je cilj, s jedne strane, promicanje dobrih praksi u pogledu ostvarivanja odgovornosti za poštovanje i zaštitu ljudskih prava, s obzirom na složenost odgovornog poslovanja u globalnim lancima vrijednosti (bilo linearnim ili složenim, bilo kratkim ili dugim) (25). S druge strane, cilj je podići razinu svijesti u zemljama u razvoju o odgovornom poslovnom ponašanju s naglaskom na konkretne mjere kako bi se suočile sa sadašnjim i budućim socijalnim i okolišnim izazovima te izazovima u pogledu upravljanja, uz iznalaženje načina za uklanjanje mogućih negativnih učinaka. Sustav kontrola trgovinske politike WTO-a trebao bi sustavno uključivati reviziju provedbe temeljnih radnih normi ILO-a u državama. |
| --- | --- |

5.2.6.

5.3.   Ostvarivanje doprinosa međunarodne trgovine borbi protiv klimatskih promjena

| 5.3.1. | Prilagodba pravila WTO-a potrebi za borbom protiv klimatskih promjena jedan je od glavnih prioriteta reforme WTO-a, čime se nastoji zajamčiti ulazak međunarodne trgovine industrijskom i poljoprivrednom robom u „pozitivni začarani krug”. EGSO potiče poduzeća koja ulažu u održiviju proizvodnju i vjeruje da bi trebalo spriječiti nepošteno tržišno natjecanje. Ti su napori više nego potrebni kad je riječ o ulaganjima ključnim za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja: UNCTAD procjenjuje da je potreban godišnji proračun u vrijednosti od 2 500 milijardi USD, a WTO isto tako ima ulogu u poticanju odgovornih ulaganja u prometnu, vodovodnu i energetsku infrastrukturu. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Mogle bi se razmotriti mnoge mjere:






  — | proširenje izjava o odricanju od odgovornosti iz članka XX. Općeg sporazuma o carinama i trgovini, čime se članicama WTO-a daje autonomija (uz određena ograničenja) da same odrede svoje ekološke ciljeve (borba protiv pušenja, zaštita dupina, azbest itd.) kako bi obuhvatile nacionalne mjere poduzete s ciljem pružanja potpore borbi protiv emisija stakleničkih plinova. Time bi se, primjerice, zemljama članicama omogućila uspostava mehanizma uključivanja ugljika na granicama s ciljem očuvanja čistog zraka (članak XX. točka (g)), |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

—

proširenje izjava o odricanju od odgovornosti iz članka XX. Općeg sporazuma o carinama i trgovini, čime se članicama WTO-a daje autonomija (uz određena ograničenja) da same odrede svoje ekološke ciljeve (borba protiv pušenja, zaštita dupina, azbest itd.) kako bi obuhvatile nacionalne mjere poduzete s ciljem pružanja potpore borbi protiv emisija stakleničkih plinova. Time bi se, primjerice, zemljama članicama omogućila uspostava mehanizma uključivanja ugljika na granicama s ciljem očuvanja čistog zraka (članak XX. točka (g)),

| — | razvijanje međunarodne metode za mjerenje i izradu modela novih emisija stakleničkih plinova povezanih s razvojem trgovinskih tokova, primjerice između dviju zemalja ili dviju regija koje su potpisale sporazum o slobodnoj trgovini, |
| --- | --- |

—

razvijanje međunarodne metode za mjerenje i izradu modela novih emisija stakleničkih plinova povezanih s razvojem trgovinskih tokova, primjerice između dviju zemalja ili dviju regija koje su potpisale sporazum o slobodnoj trgovini,

| — | zajedničke skupine za promišljanje koje uspostavljaju WTO i tajništvo UNFCCC-a (Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime), koje vode evidenciju svih doprinosa svake pojedine zemlje, mogle bi sastaviti prijedloge za neutralizaciju tih dodatnih emisija (pošumljavanje, ponovno pošumljavanje, hvatanje CO2, ulaganje u čiste tehnologije). Petogodišnje revizije planirane za 2023. godinu također bi mogle doprinijeti „usklađivanju financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene” (26). |
| --- | --- |

—

zajedničke skupine za promišljanje koje uspostavljaju WTO i tajništvo UNFCCC-a (Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime), koje vode evidenciju svih doprinosa svake pojedine zemlje, mogle bi sastaviti prijedloge za neutralizaciju tih dodatnih emisija (pošumljavanje, ponovno pošumljavanje, hvatanje CO2, ulaganje u čiste tehnologije). Petogodišnje revizije planirane za 2023. godinu također bi mogle doprinijeti „usklađivanju financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene” (26).

| — | ponovno pokretanje plurilateralnog sporazuma o liberalizaciji ekološki prihvatljive robe i usluga kojima bi se promicalo kretanje robe i usluga s pozitivnim učinkom na okoliš (energiju, vodu, otpad itd.). |
| --- | --- |

—

ponovno pokretanje plurilateralnog sporazuma o liberalizaciji ekološki prihvatljive robe i usluga kojima bi se promicalo kretanje robe i usluga s pozitivnim učinkom na okoliš (energiju, vodu, otpad itd.).

5.4.   Obuhvaćanje ciljeva održivog razvoja multilateralnim programom

| 5.4.1. | Pravila i propisi WTO-a sami po sebi pridonose postizanju nekih ciljeva održivog razvoja, posebice „promicanju univerzalnog, reguliranog, otvorenog i nediskriminirajućeg te pravednog multilateralnog trgovinskog sustava u okviru Svjetske trgovinske organizacije” (cilj br. 17.10) i „iskorjenjivanju gladi, postizanju sigurnosti opskrbe hranom, poboljšanju prehrane i promicanju održive poljoprivrede” (cilj br. 2). |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Rad na tome započeo je s Ministarskom izjavom iz Nairobija, kojom je uvedena obveza ukidanja izvoznih subvencija za poljoprivredne proizvode, te Ministarskom izjavom iz Buenos Airesa, koja se odnosi na najštetnije subvencije za ribarstvo. Međutim, svakako bi se moglo tvrditi da i drugi ciljevi održivog razvoja, kao što je cilj br. 8 („promicati uključiv i održiv gospodarski rast, zapošljavanje i pristojna radna mjesta za sve”), cilj br. 14 („očuvati i održivo se koristiti oceanima, morima i morskim resursima”) i cilj br. 17 („jačati mjere za provedbu i revitalizirati globalno partnerstvo za održivi razvoj”), zaslužuju da ih se doda skupu pravila i propisa WTO-a. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | To bi značilo da bi svi plurilateralni i multilateralni sporazumi potpisani pod okriljem WTO-a trebali pridonositi postizanju tih ciljeva te da bi neusklađenost mogla dovesti do primjene mehanizma za rješavanje sporova. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | Zaključke iz 6. globalne revizije Pomoći za trgovinu WTO-a, održane u srpnju 2017. u Ženevi, trebalo bi pretvoriti u mjere kako bi se pomoglo zemljama u razvoju da iskoriste pogodnosti e-trgovine i digitalne mogućnosti te da potaknu ulaganja u fizičku i digitalnu infrastrukturu. |
| --- | --- |

5.4.4.

Bruxelles, 23. siječnja 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Rezolucija Europskog parlamenta WTO: the way forward („WTO: smjernice za budućnost”), točka 9., 29. studenoga 2018. (2018/2084(INI)).

1

WTO: the way forward

(2)  „Trgovina za sve: prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici”

2

(3)  Udio najmanje razvijenih zemalja u svjetskoj trgovini (izvor: World Trade Statistical Review 2016 („Statistički pregled svjetske trgovine za 2016.”), WTO, str. 59.)

3

(4)  Regionalni sporazumi prijavljeni WTO-u (izvor: www.wto.org)

4

(5)  Improving disciplines on subsidies notification („Poboljšanje propisa za prijavljivanje subvencija”), TN/RL/GEN/188, WTO, 2017.

5

(6)  Mišljenje EGSO-a o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Europskoj uniji [COM(2017) 487 final – 2017/0224 (COD)], izvjestitelj: Christian Bäumler, suizvjestitelj: Gintaras Morkis (SL C 262, 25.7.2018., str. 94).

6

(7)  Mišljenje EGSO-a o Konvenciji kojom se uspostavlja multilateralni sud za rješavanje ulagačkih sporova, izvjestitelj: Philippe de Buck, suizvjestiteljica: Tanja Buzek (SL C 110, 22.3.2019.., str. 145.).

7

(8)  Zajednički instrument za tumačenje Sveobuhvatnog gospodarskog i trgovinskog sporazuma (CETA) između Kanade i Europske unije i njezinih država članica (http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13541-2016-INIT/en/pdf).

8

(9)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

9

(10)  Mišljenje EGSO-a o Razmjeni i zaštiti osobnih podataka u globaliziranom svijetu, izvjestitelj: Christian Pîrvulescu (SL C 81, 2.3.2018., str. 209.).

10

(11)  Mišljenje EGSO-a o Razmjeni i zaštiti osobnih podataka u globaliziranom svijetu, izvjestitelj: Christian Pîrvulescu (SL C 81, 2.3.2018., str. 209.).

11

(12)  Mišljenje EGSO-a o Razmjeni i zaštiti osobnih podataka u globaliziranom svijetu, izvjestitelj: Christian Pîrvulescu (SL C 81, 2.3.2018., str. 209.).

12

(13)  „Svaka stranka može usvojiti i zadržavati mjere zaštite koje smatra primjerenima kako bi osigurala zaštitu osobnih podataka i privatnosti, među ostalim i usvajanjem i primjenom pravila za prekogranični prijenos osobnih podataka. Ničime u ovom sporazumu ne utječe se na zaštitu osobnih podataka i privatnosti zajamčenu mjerama koje provode stranke.” http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/may/tradoc_156884.pdf.

13

(14)  https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/trade-analysis/statistics/graphs/eu-agrifood-trade.pdf.

14

(15)  Mišljenje EGSO-a o Ulozi poljoprivrede u multilateralnim, bilateralnim i regionalnim trgovinskim pregovorima u svjetlu ministarskog sastanka WTO-a u Nairobiju, izvjestitelj: Jonathan Peel (SL C 173, 31.5.2017., str. 20.).

15

(16)  Mišljenje EGSO-a o Ulozi poljoprivrede u multilateralnim, bilateralnim i regionalnim trgovinskim pregovorima u svjetlu ministarskog sastanka WTO-a u Nairobiju, izvjestitelj: Jonathan Peel ( SL C 173, 31.5.2017., str. 20.).

16

(17)  Mišljenje EGSO-a o Ulozi poljoprivrede u multilateralnim, bilateralnim i regionalnim trgovinskim pregovorima u svjetlu ministarskog sastanka WTO-a u Nairobiju, izvjestitelj: Jonathan Peel ( SL C 173, 31.5.2017., str. 20.).

17

(18)  Mišljenje EGSO-a o Ulozi poljoprivrede u multilateralnim, bilateralnim i regionalnim trgovinskim pregovorima u svjetlu ministarskog sastanka WTO-a u Nairobiju, izvjestitelj: Jonathan Peel ( SL C 173, 31.5.2017., str. 20.).

18

(19)  https://www.wto.org/english/res_e/statis_e/wts2018_e/wts2018_e.pdf.

19

(20)  Političko izvješće Revitalizing Multilateral Governance at the World Trade Organization - Report of the High-Level Board of Experts on the Future of Global Trade Governance(„Revitalizacija multilateralnog upravljanja u okviru Svjetske trgovinske organizacije – Izvješće odbora stručnjaka na visokoj razini o budućnosti upravljanja svjetskom trgovinom”), Bertelsmann Stiftung, 2018.

20

Revitalizing Multilateral Governance at the World Trade Organization - Report of the High-Level Board of Experts on the Future of Global Trade Governance

(21)  Struktura WTO-a (izvor: Revitalizing Multilateral Governance at the World Trade Organization („Revitaliziranje multilateralnog upravljanja Svjetskom trgovinskom organizacijom”), Bertelsmann Stiftung, str. 54.)

21

(22)  Les trois réformes de l’OMC („Tri reforme WTO-a”), Zaki Laïdi, Libération, 2003.

22

Les trois réformes de l’OMC

(23)  Mišljenje EGSO-a o Središnjoj ulozi trgovine i ulaganja u ostvarivanju i provedbi ciljeva održivog razvoja, izvjestitelj: Jonathan Peel, suizvjestitelj: Christophe Quarez (SL C 129, 11.4.2018., str. 27., točka 1.8.).

23

(24)  tj. nedavni francuski zakon o obvezi budnog nadzora.

24

(25)  Mišljenje EGSO-a o Pristojnom radu u globalnim lancima opskrbe, izvjestiteljica: Emmanuelle Butaud-Stubbs (SL C 303, 19.8.2016., str. 17.).

25

(26)  Članak 2.. Pariškog sporazuma (UNFCCC).

26

---

| 10.5.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 159/28

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Uloga unutarnjih savjetodavnih skupina u praćenju provedbe sporazumâ o slobodnoj trgovini”

(razmatračko mišljenje na zahtjev Europskog parlamenta)

(2019/C 159/04)

Izvjestitelj: Alberto MAZZOLA

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 11.9.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za vanjske odnose |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 15.1.2019. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.1.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 540 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 152/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 11.9.2018.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za vanjske odnose

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

15.1.2019.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.1.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

540

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

152/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO uviđa da trgovina pridonosi gospodarskom razvoju u širem smislu te u tom pogledu podupire povećanje broja trgovinskih sporazuma koje EU sklapa. Međutim, sporazumi o slobodnoj trgovini ujedno su tema žustre rasprave o njihovom doprinosu socijalnom razvoju i zaštiti okoliša, prednostima i nedostacima te načinu na koji su raspoređeni po zemljama i različitim dionicima. EGSO to želi naglasiti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EU se danas suočava sa sve odlučnijim zahtjevom za konstruktivnim dijalogom s civilnim društvom o trgovini. Jedno od glavnih postignuća uključivanja dionika putem unutarnjih savjetodavnih skupina odnosi se na jačanje procesa civilnog društva. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da je sudjelovanje civilnog društva neophodno u svim vrstama sporazuma. S jedne strane, tim se sudjelovanjem ispunjava potreba za praćenjem i mogu se prenijeti prijedlozi te isticati legitimna pitanja koja utječu na sve segmente društva. S druge strane, riječ je o ključnom elementu kako bi se djelotvorno postigle strateške težnje koje su trenutačno dio sporazuma, težnje koje se ne mogu razviti samo u okviru odnosa između institucija i vlada.
  EGSO smatra da sudjelovanje u svim vrstama sporazuma treba provoditi preko jedinstvenog tijela za sudjelovanje civilnog društva koje mora biti zajedničko, odnosno obuhvaćati obje strane u sporazumu.
  EGSO smatra da bi unutarnje savjetodavne skupine trebale biti savjetodavne, institucionalizirane, nadležne za pokrivanje svih odredaba u sporazumu, sastavljene od uravnoteženog broja članova iz svih triju sektora, reprezentativne, odgovorne i s neovisnom ulogom u praćenju i evaluaciji sporazuma EU-a. Svi su ti kriteriji ključni za osnaživanje civilnog društva, njegovu vidljivost i kapacitet za izradu strukturiranih prijedloga koji mogu djelotvorno utjecati na proces odlučivanja. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO smatra da sudjelovanje u svim vrstama sporazuma treba provoditi preko jedinstvenog tijela za sudjelovanje civilnog društva koje mora biti zajedničko, odnosno obuhvaćati obje strane u sporazumu.

EGSO smatra da bi unutarnje savjetodavne skupine trebale biti savjetodavne, institucionalizirane, nadležne za pokrivanje svih odredaba u sporazumu, sastavljene od uravnoteženog broja članova iz svih triju sektora, reprezentativne, odgovorne i s neovisnom ulogom u praćenju i evaluaciji sporazuma EU-a. Svi su ti kriteriji ključni za osnaživanje civilnog društva, njegovu vidljivost i kapacitet za izradu strukturiranih prijedloga koji mogu djelotvorno utjecati na proces odlučivanja.

| 1.4. | Među ostalim, unutarnje savjetodavne skupine trebale bi staviti poseban naglasak na to da strane poštuju temeljne standarde rada i temeljne konvencije MOR-a, kao i multilateralne sporazume o zaštiti okoliša. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO ponovno naglašava svoju preporuku da se unutarnjim savjetodavnim skupinama povjeri praćenje učinka svih dijelova trgovinskih sporazuma na ljudska i radnička prava te prava u području okoliša, uključujući interese potrošača (1). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO očekuje da bi se proširenjem opsega praćenja koje provode unutarnje savjetodavne skupine na cijeli sporazum, uključujući i aspekte koji se ne odnose na održivi razvoj (kojima se mora posvetiti posebna pozornost), mogla pružiti podrška naporima koje Europska komisija ulaže u promicanje bolje provedbe budućih sporazuma EU-a o slobodnoj trgovini te izražava potporu takvom proširenju. Očekuje se da će unutarnje savjetodavne skupine imati pozitivan učinak na podizanje razine osviještenosti u širim krugovima civilnog društva u pogledu prednosti koje donosi slobodna, regulirana, održiva i uključiva trgovina te ujedno razmatrati njezine nedostatke. Nadalje, mogu pružiti činjenične informacije i pridonositi objektivnom pristupu trgovinskim sporazumima. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Vjerojatno je da će zahvaljujući proširenju nadležnosti na sve aspekte sporazuma partnerske zemlje lakše prihvaćati praćenje koje provodi civilno društvo, a unutarnje savjetodavne skupine brže će se uspostavljati. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Suradnja s trećim zemljama utemeljena na međusobnom poštovanju i razumijevanju od posebne je važnosti. Prema mišljenju EGSO-a, zajednički sastanci unutarnjih savjetodavnih skupina s partnerskim zemljama izuzetno su važni. Za sve buduće odgovarajuće sporazume EGSO poziva na uspostavu zajedničkog tijela unutarnjih savjetodavnih skupina (odnosno zajedničkog tijela civilnog društva s partnerskim zemljama), a ne samo zasebne unutarnje savjetodavne skupine za svaku stranu (2). Ako već postoje drugi mehanizmi za izražavanje mišljenja civilnog društva, važno ih je zadržati jer su za izgradnju povjerenja i stvaranje odgovarajućih radnih uvjeta potrebne godine. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da su unutarnje savjetodavne skupine značajne i zbog svojeg sastava, konkretno zbog reprezentativnosti i stručnosti svojih članova, koju treba osigurati s pomoću poboljšanog mehanizma odabira uz savjetovanje s EGSO-om, baš kao i u drugim uspješnim slučajevima; u unutarnjim savjetodavnim skupinama treba biti zajamčena uravnotežena zastupljenost interesa civilnog društva, kao i odgovarajuće unutarnje stručno znanje. Unutarnje savjetodavne skupine trebale bi moći uključivati vanjske dionike i savjetovati se s njima. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO preporučuje da se unutarnje savjetodavne skupine sastaju barem dvaput godišnje na razini EU-a te da se formalni sastanci partnerskih unutarnjih savjetodavnih skupina održavaju dvaput godišnje u institucionaliziranom obliku, također putem videokonferencija, ali najmanje jednom godišnje uživo. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO preporučuje da se u Bruxellesu svake godine organizira konferencija za članove svih unutarnjih savjetodavnih skupina na razini EU-a kako bi se omogućila uzajamna razmjena iskustava iz njihovih unutarnjih savjetodavnih skupina. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Unutarnje savjetodavne skupine isto bi tako trebale moći svake godine organizirati savjetovanje. Suradnja s nacionalnim institucijskim tijelima koja predstavljaju civilno društvo, odnosno nacionalnim tijelima homolognima EGSO-u, doprinijela bi proširenju dijaloga izvan Bruxellesa i dopiranju do šire publike u odnosu na sadašnje okolnosti koje pogoduju organizacijama sa sjedištem u Bruxellesu. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Uspostavljanjem više tijela u okviru jednog sporazuma stvara se pomutnja kod trgovinskih partnera EU-a (3) te nameće teret trećim zemljama i EGSO-u. EGSO poziva EU da osigura da zajednički savjetodavni mehanizmi budu nadležni za sve stupove budućih sporazuma o pridruživanju, počevši od ponovno ispregovaranih sporazuma s Čileom i Meksikom, te budućeg sporazuma s Mercosurom. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Trebalo bi uspostaviti mehanizam za izvješćivanje s pomoću kojeg bi se organizacijama civilnog društva koje će sudjelovati u radu budućih unutarnjih savjetodavnih skupina omogućilo prijavljivanje problema povezanih s provedbom ili iznošenje prijedloga za poboljšanje. EGSO također preporučuje da se predsjednicima unutarnjih savjetodavnih skupina dodijeli pravo na iznošenje stajališta svojih skupina odborima za trgovinu i održivi razvoj, koji bi u razumnom roku morali odgovoriti na pitanja i preporuke unutarnjih savjetodavnih skupina. EGSO pozdravlja predanost Europske komisije uspostavi strukturiranog, transparentnog i vremenski određenog mehanizma za pritužbe namijenjenog provedbi poglavlja o trgovini i održivom razvoju u budućnosti. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Mnogo prije stupanja na snagu sporazuma EGSO ulaže velike napore u rad na uspostavi unutarnjih savjetodavnih skupina/savjetodavnih odbora, prije no što se ta tijela civilnog društva osnuju. EGSO-ove napore trebaju priznati i podupirati Europski parlament i Vijeće, osobito u okviru proračunskog kapaciteta, te Komisija. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Kako bi se zajamčila vidljivost unutarnjih savjetodavnih skupina, EGSO preporučuje utvrđivanje komunikacijske strategije, uključujući upotrebu internetskih stranica, IT platforme za razmjenu i društvenih medija. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Za provedbu budućih sporazuma potrebno je pružiti financijsku potporu, što bi osobito trebale činiti partnerske vlade. EGSO smatra da bi u tekstu sporazuma trebala biti izričito navedena obveza adekvatnog financiranja te političkog i logističkog podupiranja predviđenih tijela civilnog društva, također i za partnerske vlade. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EGSO smatra da je njegovo sudjelovanje od neprocjenjive važnosti te želi i dalje sudjelovati u svim unutarnjim savjetodavnim skupinama. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | S pomoću svojih pravila i načina funkcioniranja te s pomoću svojih članova, EGSO osigurava strukturirano i organizirano funkcioniranje unutarnjih savjetodavnih skupina te pridonosi pronalaženju homolognih organizacija u partnerskoj zemlji, utvrđivanju programa, održavanju sastanaka, izvješćivanju institucija EU-a i civilnog društva, kao i odgovornosti. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Pretpostavlja se da će se troškovi EGSO-a za sudjelovanje u radu unutarnjih savjetodavnih skupina u sljedeće tri godine udvostručiti, pa i utrostručiti kako bi se pokrili sporazumi o slobodnoj trgovini o kojima se trenutačno pregovara. Unutarnje savjetodavne skupine stoga će predstavljati izazov za EGSO u pogledu financijskih i ljudskih resursa. EGSO od proračunskih tijela traži dodatna sredstva kojima bi se trebali pokriti sadašnji rashodi koje je predvidjela Komisija kako bi unutarnje savjetodavne skupine mogle ispunjavati očekivane zadaće i u pogledu kvantitete i u pogledu kvalitete. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EGSO predlaže da se za uspostavu unutarnje savjetodavne skupine i utvrđivanje broja članova uzmu u obzir sljedeći kriteriji: ukupni godišnji obujam vanjske trgovine EU-a, ulaganja EU-a u predmetnu partnersku zemlju/partnerske zemlje, značaj sporazuma s geopolitičkog i strateškog gledišta, relevantna pitanja u pogledu održivosti. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Kad je riječ o EU-u, unutarnje savjetodavne skupine u osnovi podnose izvješća Europskoj komisiji, a važno je da se u budućnosti omogući izvještavanje i Parlamenta i Vijeća. EGSO preporučuje redovit i strukturiran dijalog između unutarnjih savjetodavnih skupina EU-a, Komisije, ESVD-a, Europskog parlamenta i država članica EU-a. Kad je riječ o Europskom parlamentu, mogao bi se predvidjeti strukturiran i redovit mehanizam savjetovanja. |
| --- | --- |

1.22.

2.   Kontekst

| 2.1. | U skladu s člankom 304. prvim stavkom drugom rečenicom UFEU-a, predsjednik Europskog parlamenta uputio je EGSO-u zahtjev za mišljenje o funkcioniranju unutarnjih savjetodavnih skupina (4), te je istaknuo da „postoji nekoliko aspekata u pogledu kojih je potrebna daljnja analiza i rasprava, kao što su potrebna sredstva za učinkovito obavljanje zadaća unutarnjih savjetodavnih skupina, načini rješavanja organizacijskih i logističkih izazova s kojima se trenutačno suočavaju tijela civilnog društva, načini poboljšanja interakcije između unutarnjih savjetodavnih skupina i odborâ za trgovinu i održivi razvoj, te svi drugi aspekti koji bi omogućili poboljšanje trenutačnog stanja”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Unutarnje savjetodavne skupine ključno su postignuće uključivanja poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazume EU-a o slobodnoj trgovini. Njihovo uspostavljanje nije utemeljeno samo na trgovinskoj politici EU-a nego i u širem smislu na snažnoj političkoj volji EU-a nakon Deklaracije Rio +20 iz 2012. godine da uključi održivi razvoj u sve svoje politike i strategije. Strategija „Trgovina za sve”, koju je Europska komisija usvojila 2015., dodatno je usmjerena na postizanje veće transparentnosti i uključivosti trgovinske politike EU-a, uključujući putem dubljeg dijaloga s civilnim društvom. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Europska komisija predstavila je 26. veljače 2018. neslužbeni dokument (5) u kojem „predlaže da se poduzme skup od 15 konkretnih i praktičnih mjera za preustroj poglavlja o trgovini i održivom razvoju”, uključujući, među ostalim, „širenje područja nadležnosti savjetovanja unutarnjih savjetodavnih skupina kako bi u budućim sporazumima ono obuhvaćalo provedbu cijelog sporazuma”. U neslužbenom dokumentu navodi se da će se „taj pristup najprije provoditi u okviru sporazumâ EU-a s Meksikom i Mercosurom, te će nakon toga postati dio standardnog pregovaračkog pristupa Komisije”. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Sporazumi između EU-a i Meksika te EU-a i Mercosura su sporazumi o pridruživanju, pa sadrže i politički stup te stup za suradnju o kojima je pregovarao ESVD. EU je predložio „ugniježđeni”pristup unutarnjim savjetodavnim skupinama i forumima civilnog društva na razini cjelokupnog sporazuma o pridruživanju, kao i na razini dijela koji se odnosi na trgovinu. S druge strane, u okviru samostalnih sporazuma o slobodnoj trgovini, kao što su sporazumi s Indonezijom, Australijom ili Novim Zelandom, primjenjivao bi se jednostavniji pristup koji bi se odnosio na cjelokupan sporazum o slobodnoj trgovini. U komunikaciji s Komisijom naglašeno je da će odredbe u vezi s civilnim društvom biti otvorenog tipa te će ono moći iznositi primjedbe o bilo kojem pitanju od interesa, uključujući ona koja nisu povezana s održivim razvojem. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EGSO je već usvojio nekoliko mišljenja (6) o trgovini i održivom razvoju, u kojima je pozvao na jačanje odgovarajućeg mehanizma praćenja te iznio preporuke za poboljšanje djelovanja unutarnjih savjetodavnih skupina. U svojem mišljenju „Poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini”EGSO je izričito pozvao na to da se unutarnje savjetodavne skupine ovlaste za praćenje učinka svih dijelova trgovinskih sporazuma na ljudska i radnička prava te prava na području okoliša, kao i na to da se područje praćenja proširi na interese potrošača te na socijalni i gospodarski učinak. EGSO usto pozdravlja činjenicu da će se izvješće o provedbi sporazuma o slobodnoj trgovini odsada objavljivati svake godine. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Sporazum o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Cariforuma te Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Koreje, koji su stupili na snagu 2014., odnosno 2011. godine, prvi su sporazumi u kojima je predviđena uspostava savjetodavnog tijela civilnog društva koje je zaduženo za praćenje provedbe poglavlja sporazuma koje se odnosi na trgovinu i održivi razvoj. Taj je pristup usvojen u svim kasnijim sporazumima EU-a, uključujući sporazume sa Srednjom Amerikom, Kolumbijom, Peruom i Ekvadorom, Gruzijom, Moldovom, Ukrajinom i Kanadom. Trenutačno je aktivno osam unutarnjih savjetodavnih skupina, s 27 članova EGSO-a, a očekuje se da će do 2021. biti uspostavljeno još njih pet, dok bi u bliskoj budućnosti ta brojka mogla porasti, podložno zaključivanju već pokrenutih pregovora o novim sporazumima o slobodnoj trgovini, kao što su oni s Australijom i Novim Zelandom, ili reviziji postojećih sporazuma. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | U skladu s postojećim sporazumima, unutarnje savjetodavne skupine omogućuju uravnoteženo predstavljanje interesa civilnog društva koji su organizirani u tri podskupine: poslodavci, sindikati i predstavnici različitih interesa, uključujući organizacije za zaštitu okoliša te organizacije potrošača, kao i druge relevantne dionike. Članovi unutarnjih savjetodavnih skupina predstavnici su glavnih europskih gospodarskih i socijalnih organizacija, kao i organizacija za zaštitu okoliša, potrošača, poljoprivrednika i ostalih interesa trećeg sektora. EGSO je stalna sastavnica u članstvu unutarnjih savjetodavnih skupina. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO prepoznaje činjenicu da trgovina pridonosi gospodarskom rastu i razvoju u širem smislu te u tom pogledu podupire povećanje broja trgovinskih sporazuma koje EU sklapa. Međutim, sporazumi o slobodnoj trgovini ujedno su tema žustre rasprave o njihovom doprinosu socijalnom razvoju i zaštiti okoliša, prednostima i nedostacima te načinu na koji su raspoređeni po zemljama i različitim dionicima. EU se danas suočava sa sve odlučnijim zahtjevom za konstruktivnim dijalogom s civilnim društvom o sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini. Postojeći mehanizmi EU-a za sporazume uključuju unutarnje savjetodavne skupine, zajedničke savjetodavne odbore, platforme civilnog društva, forume civilnog društva i zajedničke forume civilnog društva. Zbog tog složenog ustroja mehanizama savjetovanja svojevrsni je izazov pretvoriti ih u djelotvorne i funkcionalne strukture (7). Za razmjenu s civilnim društvom u pogledu trgovinske politike EU-a postoje i mehanizmi kao što su javna savjetovanja i platforme, na primjer dijalog civilnog društva, kao i skupina stručnjaka za trgovinske sporazume EU-a (koju osniva GU za trgovinu). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ugovor iz Lisabona ojačao je i potvrdio ulogu i sastav EGSO-a kao institucijskog predstavnika organiziranog civilnog društva. EGSO je, u partnerstvu s drugim institucijama, uspostavljen kao instrument participativne demokracije i građanskog dijaloga na europskoj razini. S institucijskog gledišta, stajališta civilnog društva EU-a o trgovinskoj politici EU-a izražavaju se kroz mišljenja EGSO-a, kao i drugim načinima. S obzirom na svoju nadležnost, EGSO zahtijeva da se s njime savjetuje tijekom faze pregovora sporazuma EU-a o pridruživanju, o gospodarskom partnerstvu i o slobodnoj trgovini. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO, stalni član unutarnjih savjetodavnih skupina, koji osigurava tajništvo svih postojećih unutarnjih savjetodavnih skupina, ima opsežno znanje o prednostima i učinku koje praćenje civilnog društva ima na provedbu poglavlja o trgovini i održivom razvoju. Dio iskustava stečenih tijekom rada postojećih unutarnjih savjetodavnih skupina bit će primjenjiv, mutatis mutandis, i nakon proširenja njihove nadležnosti na ostala poglavlja sporazuma. Istodobno, EGSO smatra da je važno razmotriti još neke aspekte i želi predstaviti preporuke o važnosti, učinkovitosti i djelotvornosti, sastavu, načinu rada i trajanju mandata unutarnjih savjetodavnih skupina te administrativnim i proračunskim aspektima. |
| --- | --- |

3.3.

Važnost unutarnjih savjetodavnih skupina

| 3.4. | EGSO podupire koncept održivog razvoja u njegovoj gospodarskoj, socijalnoj i ekološkoj dimenziji, odnosno njegovim trima dimenzijama koje su međusobno povezane i međusobno se osnažuju. Jasno je da je međunarodna trgovina moguća samo ako se u obzir uzmu održivi razvoj, zaštita okoliša i socijalna zaštita radnika, građana i potrošača. Sporazumi moraju uključivati odredbe čiji je cilj zajamčiti jednake uvjete i pravedno tržišno natjecanje u okviru svih tih aspekata. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Općenito govoreći, sudjelovanje predstavnika civilnog društva pridonijelo je boljim ishodima u pogledu pozitivnog gospodarskog, socijalnog i ekološkog učinka trgovinskih sporazuma. Dodana vrijednost njihova sudjelovanja u praćenju EU-ovih sporazuma o slobodnoj trgovini od ključne je važnosti, kao što je vidljivo iz konkretnog napretka koji je postignut u slučaju Koreje. (8) Važno je podsjetiti na to da institucionalizirani dijalog s civilnim društvom predstavlja posebnost načina života i rada u EU-u; međutim, moramo priznati da ga naši partneri ne uvažavaju uvijek u potpunosti. Prema stajalištu EGSO-a unutarnje savjetodavne skupine i dalje bi trebale imati savjetodavnu, odgovornu i neovisnu ulogu u praćenju i evaluaciji EU-ovih sporazuma. Sudjelovanje civilnog društva također je značajan doprinos strateškoj vrijednosti tih sporazuma, što danas nadilazi koristi koju donosi samo trgovina. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Jedno od ključnih postignuća ostvarenih sudjelovanjem dionika u okviru struktura kao što su unutarnje savjetodavne skupine jest jačanje procesa civilnog društva i osnaživanje organizacija civilnog društva koje ne dobivaju mnoga priznanja od svojih vlada ili ih uopće ne dobivaju. To se posebice odnosi na partnerske zemlje čije se tumačenje uloge civilnog društva razlikuje od tumačenja EU-a te na one čije su prakse u pogledu savjetovanja s civilnim društvom manje razvijene. U više navrata, posebice u slučaju kad je trgovinski partner zemlja u razvoju, stvaranjem unutarnje savjetodavne skupine omogućeno je osnaživanje dionika koji imaju ključnu stručnost, kao i rješavanje problema u skladu s pristupom odozdo prema gore s pomoću dijaloga, suradnje i izgradnje kapaciteta (9). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Taj „kooperativni”pristup organizacija civilnog društva može predstavljati doprinos koji je relevantan za politiku i kojim se jamči inovativno, učinkovito i uspješno praćenje provedbe klauzula sporazuma o slobodnoj trgovini, čak i kada ne postoje mehanizmi za osiguravanje njihove provedbe. U tom je slučaju uloga organizacija civilnog društva u kontekstu trgovine pružanje podrške pragmatičnom i fleksibilnom pristupu održivom razvoju koji je prilagođen specifičnim uvjetima zemalja u kojima će unutarnja savjetodavna skupina biti uspostavljena. Zajednički rad unutarnjih savjetodavnih skupina, koji u tom kontekstu organiziraju partnerske zemlje i EU, može imati važnu ulogu u utvrđivanju problema i predlaganju javnih politika za njihovo rješavanje. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Među ostalim, unutarnje savjetodavne skupine trebale bi staviti poseban naglasak na to da strane ratificiraju i poštuju temeljne standarde rada i temeljne konvencije MOR-a, kao i multilateralne sporazume o zaštiti okoliša. Unutarnje savjetodavne skupine trebale bi posvetiti posebnu pozornost provedbi i primjeni konkretnog ključnog zakonodavstva, primjerice u području slobode udruživanja, kolektivnog pregovaranja, socijalnog dijaloga, socijalne zaštite, zdravlja i sigurnosti te inspekcije rada. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Sudjelovanje civilnog društva putem unutarnjih savjetodavnih skupina pridonosi održavanju i poboljšanju zaštite potrošača, razmatranju implikacija za okoliš i osiguravanju potpunog poštovanja ciljeva održivosti, kao i ispitivanju prilika za mala i srednja poduzeća. Unutarnje savjetodavne skupine također mogu ispitati moguće negativne socijalne posljedice u pogledu jednakih mogućnosti za žene i muškarce, prava osoba s invaliditetom i drugih manjina kao i jednakog pristupa uslugama od općeg interesa. Organizacije potrošača izrazile su svoju podršku sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini te su zatražile da zaštita potrošača bude zajamčena i nakon liberalizacije tržišta. Potrošači su predložili da se u buduće sporazume EU-a uvede poglavlje o potrošačima. Proširenje opsega praćenja koje provode unutarnje savjetodavne skupine omogućilo bi udrugama potrošača da detaljnije prate provedbu posebnog poglavlja o potrošačima. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Unutarnje savjetodavne skupine mogle bi pomoći u određivanju redoslijeda prioriteta među pitanjima povezanima s provedbom. Kao što je Europska komisija navela u svojemu Izvješću o preprekama u trgovini i ulaganju, različiti oblici protekcionizma i dalje su u porastu, što negativno utječe na dionike EU-a. U slučaju primjećivanja povreda odredbi ili neoptimalne provedbe, gospodarski subjekti moći će se obratiti unutarnjim savjetodavnim skupinama kao dodatnom kanalu koji im stoji na raspolaganju za podizanje razine osviještenosti o pitanjima na terenu, a unutarnja savjetodavna skupina trebala bi moći upozoriti na moguće poveznice između stopa iskorištavanja povlastica koje proizlaze iz sporazuma o slobodnoj trgovini i prepreka trgovanju uključenih u bazi podataka o pristupu tržištu. Kao što je navedeno u nedavnom izvješću (10), stopa neiskorištavanja povlaštenih carinskih tarifa na temelju sporazuma o slobodnoj trgovini mogla bi biti visoka i teško mjerljiva, prije svega kad su u pitanju mala i srednja poduzeća. Jednako tako, EGSO želi podsjetiti na usku povezanost ekonomske dimenzije i načina primjene carinskih tarifa s promicanjem i zaštitom radnih mjesta. |
| --- | --- |

3.10.

Proširenje područja djelovanja unutarnjih savjetodavnih skupina

| 3.11. | S obzirom na koristi povezane sa sudjelovanjem civilnog društva, EGSO očekuje da bi se proširenjem opsega praćenja koje provode unutarnje savjetodavne skupine na cijeli sporazum, uključujući i aspekte koji se ne odnose na održivi razvoj (kojemu se mora posvetiti posebna pozornost), mogla pružiti podrška naporima koje Europska komisija ulaže u promicanje bolje provedbe sporazuma EU-a o slobodnoj trgovini. Očekuje se da će unutarnje savjetodavne skupine imati pozitivan učinak na podizanje razine osviještenosti u širim krugovima civilnog društva u pogledu prednosti koje donosi slobodna, regulirana, održiva i uključiva trgovina te ujedno razmatrati njezine nedostatke. Praćenje provedbe sporazuma o slobodnoj trgovini ključno je za dokazivanje prednosti koje poduzeća, radnici, potrošači i građani općenito ostvaruju na temelju sporazuma, ali i za utvrđivanje negativnih posljedica. Nadalje, te skupine mogu pružiti činjenične informacije i pridonositi objektivnom pristupu trgovinskim sporazumima. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Vjerojatno je da će zahvaljujući proširenju nadležnosti na sve aspekte sporazuma partnerske zemlje lakše prihvaćati praćenje koje provodi civilno društvo, a unutarnje savjetodavne skupine brže će se uspostavljati. (11) Unutarnje savjetodavne skupine moći će se (zbog svojeg sastava, načina rada itd.) na odgovarajući način baviti nizom pitanja koja proizlaze iz svih poglavlja sporazuma o slobodnoj trgovini te će moći surađivati s odgovarajućim dijelovima civilnog društva. EGSO smatra da će proširenje opsega praćenja na cijeli sporazum iziskivati određivanje prioriteta kako bi se napori ulagali tamo gdje su najpotrebniji, uz održavanje uravnotežene zastupljenosti svih interesa u programu rada unutarnjih savjetodavnih skupina. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Međutim, EGSO izražava žaljenje zbog toga što proširenje područja praćenja ne ide ukorak s daljnjim jačanjem mehanizma praćenja u vezi sa stvarnom provedivošću obveza iz poglavlja o trgovini i održivom razvoju, što je od ključne važnosti za EGSO, te u vezi s važnom ulogom koju unutarnje savjetodavne skupine imaju u otkrivanju i učinkovitom sankcioniranju kršenja obveza. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Konkretna pitanja koja se nastoje riješiti

Unutarnje savjetodavne skupine u partnerskim zemljama

| 4.1. | Suradnja s trećim zemljama utemeljena na međusobnom poštovanju i razumijevanju od posebne je važnosti. Nekoliko vlada zaista nije sklono pregovaranju o poglavlju o trgovini i održivom razvoju, kao ni uspostavljanju zajedničkog mehanizma civilnog društva za praćenje. U mnogim se zemljama sudjelovanje civilnog društva u praćenju provedbe trgovine i održivog razvoja organizira u skladu s programima koji se razlikuju od programa EU-a. Primjerice, Kanada uspostavlja dvije unutarnje savjetodavne skupine, jednu za okoliš i jednu za rad. Uspostavljanje unutarnjih savjetodavnih skupina postupak je koji traje i u okviru kojeg EU treba uložiti napore usmjerene na pružanje podrške drugoj strani u uključivanju civilnog društva. Prema mišljenju EGSO-a, zajedničke unutarnje savjetodavne skupine s partnerskim zemljama izuzetno su važne. Za sve buduće sporazume EGSO poziva na uspostavu zajedničkog tijela unutarnjih savjetodavnih skupina (odnosno zajedničkog tijela civilnog društva s partnerskim zemljama), a ne samo zasebne unutarnje savjetodavne skupine za svaku stranu (12). Međutim, ako već postoje drugi mehanizmi za izražavanje mišljenja civilnog društva, važno ih je zadržati, na primjer u slučaju Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Čilea, jer su za izgradnju povjerenja i stvaranje odgovarajućih radnih uvjeta potrebne godine. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Glavni nedostaci, od kojih je neke utvrdio EGSO u prethodnim mišljenjima, odnose se na neuravnoteženo članstvo, velika kašnjenja, nedostatak političke i financijske potpore partnerskih vlada i isključenost najreprezentativnijih organizacija u određenoj zemlji, što i dalje predstavlja jasnu prepreku za uspostavu odgovarajućeg homolognog tijela. Odabir nacionalnih organizacija umjesto postojećih, reprezentativnih i uravnoteženih regionalnih struktura civilnog društva (slučaj Srednje Amerike i Mercosura) znatno narušava mogućnost zajedničkog rada civilnog društva na regionalnoj razini te samu regionalnu koheziju. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EU mora diplomatski, ali odlučno uvjeriti partnerske zemlje da je potrebno poštovati sporazum kako bi se uspostavile uravnotežene i reprezentativne unutarnje savjetodavne skupine; u tu svrhu potrebno je uspostaviti koordinaciju između Komisije, ESVD-a, Europskog parlamenta i njegovih raznih tijela, te EGSO-a. |
| --- | --- |

4.3.

Sastav i reprezentativnost

| 4.4. | Unutarnje savjetodavne skupine relevantne su i zbog svojeg sastava te posebice zbog reprezentativnosti i stručnosti svojih članova, što su ključni aspekti koji se moraju zadržati i u budućnosti te dodatno poticati u trećim zemljama. To se mora osigurati u postupku odabira. EGSO očekuje da će se tražiti njegovo mišljenje u vezi s poboljšanjem postupka odabira. U unutarnjim savjetodavnim skupinama treba zajamčiti uravnoteženu zastupljenost interesa civilnog društva. Cilj je zajamčiti da jedan dionik ili podskupina dionika ne dominiraju raspravom ili programom, kojima bi trebalo obuhvatiti elemente koje su predložile sve podskupine. |
| --- | --- |

4.4.

Učinkovitost i djelotvornost/Logistički i organizacijski izazovi

| 4.5. | Ograničenim brojem članova (uobičajeno ne više od šest po podskupini) i njihovim načinom rada jamči se učinkovitost i djelotvornost unutarnjih savjetodavnih skupina. EGSO preporučuje da se unutarnje savjetodavne skupine sastaju barem dvaput godišnje na razini EU-a te da se sastanci partnerskih unutarnjih savjetodavnih skupina u tekstovima budućih sporazuma formaliziraju, čime bi se omogućilo da se održavaju dvaput godišnje (dok se jedan od sastanaka mora održati uživo, drugi bi se mogao održavati putem videokonferencije zbog logističkih i proračunskih razloga). EGSO pregovarače poziva da izvuku pouke iz drugih sporazuma o slobodnoj trgovini, u okviru kojih su uspostavljene zasebne unutarnje savjetodavne skupine civilnog društva za svaku stranu, a nije predviđena mogućnost priznatog zajedničkog dijaloga. Poznata su jasna ograničenja tog modela. EGSO poziva na to da stranke postojećih sporazuma službeno priznaju sastanke partnerskih unutarnjih savjetodavnih skupina u okviru sadašnjih sporazuma. Sastanci partnerskih unutarnjih savjetodavnih skupina omogućuju organizacijama civilnog društva koje redovito sudjeluju u nacionalnim aktivnostima praćenja da razmijene stajališta o pitanjima povezanima s provedbom. Definiranje rezultata i zajedničkog radnog programa omogućuje članovima unutarnjih savjetodavnih skupina procjenjivanje ostvarenog napretka, izradu zajedničkih preporuka te izvješćivanje institucija i šireg civilnog društva, čime se jamči transparentnost, odgovornost i kontinuitet. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Boljom koordinacijom unutarnjih savjetodavnih skupina zajamčit će se kvalitetnije praćenje koje provodi civilno društvo. U svjetlu znatnog znanja koje se stječe u okviru svake unutarnje savjetodavne skupine, EGSO preporučuje da se u Bruxellesu svake godine organizira konferencija za članove svih unutarnjih savjetodavnih skupina na razini EU-a kako bi se omogućila uzajamna razmjena iskustava iz njihovih unutarnjih savjetodavnih skupina. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | U sastavu budućih unutarnjih savjetodavnih skupina trebao bi se odražavati niz tema koje će biti obuhvaćene radnim programom. Zbog toga je potrebno sudjelovanje organizacija koje raspolažu tehničkom stručnošću u svim aspektima trgovinskih sporazuma te čiji su izravni interesi u pitanju/posrijedi. Kako bi unutarnje savjetodavne skupine mogle pravilno pratiti sve aspekte sporazumâ o slobodnoj trgovini, moraju raspolagati odgovarajućom internom stručnošću te istodobno moći povećati sudjelovanje i savjetovati se s vanjskim dionicima. Unutarnje savjetodavne skupine isto bi tako trebale moći svake godine organizirati savjetovanje. Suradnja s nacionalnim institucijskim tijelima koja predstavljaju civilno društvo, odnosno nacionalnim tijelima homolognima EGSO-u, doprinijela bi proširenju dijaloga izvan Bruxellesa i dopiranju do šire publike u odnosu na sadašnje okolnosti koje pogoduju organizacijama sa sjedištem u Bruxellesu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Uspostavljanjem više tijela u okviru jednog sporazuma stvara se pomutnja kod trgovinskih partnera EU-a (13) te nameće teret trećim zemljama i EGSO-u. Dvostruka zastupljenost civilnog društva – u općem dijelu sporazuma o pridruživanju te u poglavlju o trgovini i održivom razvoju – nepotrebna je i neučinkovita. Primjerice, u slučaju sporazuma o pridruživanju s Moldovom, Gruzijom i Ukrajinom uspostavljena su dva različita tijela: u okviru političkog stupa sporazuma uspostavlja se platforma civilnog društva koja je nadležna za sva pitanja povezana sa sporazumom, a u okviru trgovinskog stupa sporazuma uspostavlja se unutarnja savjetodavna skupina. EGSO poziva EU da osigura da zajednički savjetodavni mehanizmi budu nadležni za sve stupove budućih sporazuma o pridruživanju, počevši od ponovno ispregovaranih sporazuma s Čileom i Meksikom, te budućeg sporazuma s Mercosurom. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Zapaženo je da je izostao brz odgovor na prijave koje su unutarnje savjetodavne skupine podnijele u vezi s povredama određenih odredbi. Trebalo bi uspostaviti mehanizam za izvješćivanje s pomoću kojeg bi se organizacijama civilnog društva koje će sudjelovati u radu budućih unutarnjih savjetodavnih skupina omogućilo prijavljivanje problema povezanih s provedbom ili iznošenje prijedloga za poboljšanje. EGSO također preporučuje da se predsjednicima unutarnjih savjetodavnih skupina dodijeli pravo na iznošenje stajališta svojih skupina odborima za trgovinu i održivi razvoj, koji bi u razumnom roku morali odgovoriti na pitanja i preporuke unutarnjih savjetodavnih skupina. EGSO pozdravlja predanost Europske komisije uspostavi strukturiranog, transparentnog i vremenski određenog mehanizma za pritužbe namijenjenog provedbi poglavlja o trgovini i održivom razvoju u budućnosti. Sličan angažman trebalo bi primijeniti i u budućem pristupu. |
| --- | --- |

4.9.

Veća transparentnost i komunikacijska strategija

| 4.10. | Mnogo prije stupanja na snagu sporazuma EGSO ulaže velike napore u rad na uspostavi unutarnjih savjetodavnih skupina/savjetodavnih odbora, prije no što se ta tijela civilnog društva osnuju. To je osobito slučaj u Srednjoj Americi, Kanadi, Japanu, Čileu, Mercosuru ili Ukrajini, gdje su članovi EGSO-a stupili u kontakt s partnerskim organizacijama i vladama kako bi podigli njihovu razinu svijesti u pogledu potrebe za pripremom našeg budućeg zajedničkog rada. Napore EGSO-a trebaju podupirati Europski parlament, GU za trgovinu i ESVD kako bi se organizacijama civilnog društva u partnerskim zemljama pružale informacije o potrebi uspostave tih tijela civilnog društva kako bi potonja što prije počela djelovati nakon stupanja na snagu sporazuma. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Nakon njihove uspostave i kako bi se zajamčila vidljivost unutarnjih savjetodavnih skupina, EGSO preporučuje provedbu komunikacijske kampanje i redovito ažuriranje posebne internetske stranice dokumentima sa sastanaka, uključujući dnevni red i zapisnik. U tu bi se svrhu mogla uspostaviti IT platforma radi omogućivanja razmjene informacija između unutarnjih savjetodavnih skupina EU-a i unutarnjih savjetodavnih skupina partnerskih zemalja. Trebalo bi se koristiti i društvenim medijima. |
| --- | --- |

4.11.

Potrebna sredstva

| 4.12. | EGSO i Europska komisija dosad su osiguravali financijske i ljudske resurse kako bi se pomoglo funkcioniranju unutarnjih savjetodavnih skupina. Komisija je 2018. izdvojila proračun u visini od 3 milijuna eura za tri godine. Vanjski izvođač bit će zadužen za logističku organizaciju sastanaka unutarnjih savjetodavnih skupina. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Za provedbu budućih sporazuma potrebno je pružiti dodatnu financijsku potporu, što bi osobito trebale činiti partnerske vlade. Institucije EU-a trebaju neprekidno skretati pozornost vlada partnerskih zemalja na to pitanje kako bi se zajednički tražila dugoročnija održiva rješenja. EGSO smatra da bi u tekstu sporazuma trebala biti izričito navedena obveza adekvatnog financiranja te političkog i logističkog podupiranja predviđenih tijela civilnog društva, također i za partnerske vlade. |
| --- | --- |

4.13.

5.   EGSO i unutarnje savjetodavne skupine

| 5.1. | Na zahtjev Europske komisije EGSO putem svojih članova i tajništva podupire unutarnje savjetodavne skupine. EGSO smatra da je njegovo sudjelovanje vrijedno te želi i dalje biti dio svih unutarnjih savjetodavnih skupina. EGSO preporučuje da se radi stabilnosti i kontinuiteta odredi da članstvo u unutarnjoj savjetodavnoj skupini traje pet godina. Međutim, članovi predsjedništva trebali bi se rotirati svake dvije i pol godine. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EGSO omogućuje strukturirano i organizirano funkcioniranje unutarnjih savjetodavnih skupina te doprinosi pronalaženju homolognih organizacija u partnerskoj zemlji, utvrđivanju programa, održavanju sastanaka, izvješćivanju institucija EU-a i civilnog društva, kao i osiguravanju odgovornosti. Iz tih je razloga EGSO u najboljoj poziciji da predsjeda unutarnjim savjetodavnim skupinama te stoga predlaže da se u buduće sporazume o slobodnoj trgovini uključi odredba prema kojoj europskim unutarnjim savjetodavnim skupinama predsjeda EGSO. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pretpostavlja se da će se troškovi EGSO-a za sudjelovanje u radu unutarnjih savjetodavnih skupina u sljedeće tri godine udvostručiti, pa i utrostručiti kako bi se pokrili sporazumi o slobodnoj trgovini o kojima se trenutačno pregovara. Očekuje se da će za članstvo EGSO-a u unutarnjim savjetodavnim skupinama biti potrebno uključiti još oko 50 članova EGSO-a. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Unutarnje savjetodavne skupine stoga će predstavljati izazov za EGSO u pogledu financijskih i ljudskih resursa. Procjenjuje se da će u trenutku kad sve – postojeće i buduće – unutarnje savjetodavne skupine budu uspostavljene godišnji troškovi iznositi 24 % trenutačnog proračuna za članove Stručne skupine za vanjske odnose. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Bit će potrebno ojačati i ljudske resurse Stručne skupine za vanjske odnose te povećati njezin proračun za misije. Na temelju dogovora između EGSO-a i Europske komisije (GU za trgovinu), EGSO-ova Stručna skupina za vanjske odnose (REX) pružat će usluge tajništva uspostavljenim EU-ovim unutarnjim savjetodavnim skupinama i održavat će veze s unutarnjim savjetodavnim skupinama partnerskih zemalja u pogledu pitanja povezanih s godišnjim zajedničkim sastancima i suradnjom između sastanaka. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EGSO želi skrenuti posebnu pozornost na usluge tajništva koje pružaju dužnosnici EGSO-a i koje olakšavaju rad unutarnjim savjetodavnim skupinama u područjima koja izlaze iz isključivo organizacijskih okvira. Unutarnjim savjetodavnim skupinama korisno je bogato iskustvo osoblja EGSO-a u potpori savjetovanju s civilnim društvom, kako unutar EU-a tako i s trećim zemljama ili regijama (tajništvo stručne skupine REX trenutačno radi sa 17 zajedničkih tijela s trećim zemljama). Tajništvo:






  — | pruža savjete o politici za članove u okviru njihovog rada; |
| --- | --- | --- |

5.6.

—

pruža savjete o politici za članove u okviru njihovog rada;

| — | pomaže predsjednicima unutarnjih savjetodavnih skupina u sastavljanju dnevnog reda sastanaka te vodi bilješke na sastancima; |
| --- | --- |

—

pomaže predsjednicima unutarnjih savjetodavnih skupina u sastavljanju dnevnog reda sastanaka te vodi bilješke na sastancima;

| — | daje savjete o mogućim govornicima, stručnjacima i organizacijama civilnog društva koji bi se mogli pozvati; |
| --- | --- |

—

daje savjete o mogućim govornicima, stručnjacima i organizacijama civilnog društva koji bi se mogli pozvati;

| — | priprema dokumentaciju za sastanke i olakšava osiguravanje stalnog toka informacija o temama od interesa za članove unutarnjih savjetodavnih skupina; |
| --- | --- |

—

priprema dokumentaciju za sastanke i olakšava osiguravanje stalnog toka informacija o temama od interesa za članove unutarnjih savjetodavnih skupina;

| — | upotrebljava svoju mrežu kontakata u drugim institucijama EU-a i međunarodnim organizacijama kako bi olakšalo komunikaciju između unutarnjih savjetodavnih skupina i tih institucija. |
| --- | --- |

—

upotrebljava svoju mrežu kontakata u drugim institucijama EU-a i međunarodnim organizacijama kako bi olakšalo komunikaciju između unutarnjih savjetodavnih skupina i tih institucija.

Međutim, za tu je zadaću potrebno sve više napora i u ekonomskom smislu i u smislu ljudskih resursa.

| 5.7. | EGSO je zahvalan Europskom parlamentu koji je zahtijevao povećanje proračuna za članove i osoblje za 2017. i 2018. te se nada da će takvu podršku imati i u budućnosti. EGSO od proračunskih tijela traži dodatna sredstva kojima bi se trebali pokriti sadašnji rashodi koje je predvidjela Komisija kako bi unutarnje savjetodavne skupine mogle ispunjavati očekivane zadaće i u pogledu kvantitete i u pogledu kvalitete. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Zbog ograničenih resursa prilikom uspostave unutarnje savjetodavne skupine potrebno je odrediti da u standardnoj unutarnjoj savjetodavnoj skupini sudjeluju tri člana EGSO-a, a šest samo u iznimnim slučajevima, na primjer:






  — | u unutarnjoj savjetodavnoj skupini koja se bavi zemljom/područjem koje predstavlja više od 100 milijardi EUR ukupnog obujma EU-ove trgovine godišnje, |
| --- | --- | --- |

5.8.

—

u unutarnjoj savjetodavnoj skupini koja se bavi zemljom/područjem koje predstavlja više od 100 milijardi EUR ukupnog obujma EU-ove trgovine godišnje,

| — | ili predmetna zemlja/područje predstavlja EU-ova ulaganja veća od 100 milijardi EUR, |
| --- | --- |

—

ili predmetna zemlja/područje predstavlja EU-ova ulaganja veća od 100 milijardi EUR,

| — | ili predmetna zemlja/područje ima velik značaj s geopolitičkog i strateškog gledišta, |
| --- | --- |

—

ili predmetna zemlja/područje ima velik značaj s geopolitičkog i strateškog gledišta,

| — | ili su osobito relevantna pitanja održivosti. |
| --- | --- |

—

ili su osobito relevantna pitanja održivosti.

Slični bi se kriteriji trebali primjenjivati kada je riječ o tome treba li uspostaviti unutarnju savjetodavnu skupinu. EU je sklopio sporazume o trgovini sa 69 zemalja i regija diljem svijeta. Uspostava unutarnjih savjetodavnih skupina nije potrebna za sve njih.

EGSO i institucije EU-a

| 5.9. | Uloga unutarnjih savjetodavnih skupina ima različit značaj za EU i za partnerske zemlje. Kad je riječ o EU-u, unutarnje savjetodavne skupine u osnovi podnose izvješće Europskoj komisiji, a važno je da se u budućnosti omogući izvještavanje i Parlamenta i Vijeća. Europski parlament trenutno se izvješćuje na ad hoc, neformalnoj osnovi na zahtjev Odbora za međunarodnu trgovinu ili jednog od izaslanstava Parlamenta za odnose s trećim zemljama. Mogao bi se predvidjeti strukturiraniji i redovitiji mehanizam savjetovanja. |
| --- | --- |

5.9.

Bruxelles, 23. siječnja 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o „Poglavlju o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini”(SL C 227, 28.6.2018., str. 27.).

1

(2)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Ususret Sporazumu o pridruživanju između EU-a i Mercosura”, točka 6. (SL C 283, 10.8.2018., str. 9.).

2

(3)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o „Poglavlju o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini”(SL C 227, 28.6.2018., str. 27.).

3

(4)  Dopis Antonija Tajanija, predsjednika Europskog parlamenta, upućen Luci Jahieru, predsjedniku Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, 11. listopada 2018.

4

(5)  U neslužbenom dokumentu službi Komisije „Povratne informacije i daljnji koraci u pogledu poboljšanja provedbe i primjene poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini”analizira se rasprava u okviru koje su održana savjetovanja s državama članicama EU-a, Europskim parlamentom i civilnim društvom http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/february/tradoc_156618.pdf.

5

(6)  Mišljenje EGSO-a „Poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini”(SL C 227, 28.6.2018., str. 27.), Mišljenje EGSO-a „Ususret Sporazumu o pridruživanju između EU-a i Mercosura”(SL C 283, 10.8.2018., str. 9.), Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Koreje – poglavlje o trgovini i održivom razvoju (SL C 81, 2.3.2018., str. 201.).

6

(7)  To je pitanje dodatno razrađeno u točki 4.8.

7

(8)  Vidjeti službeno savjetovanje GU-a za trgovinu 2018. s korejskom vladom o stanju sindikalnih prava u Koreji i o činjenici da Koreja nije ratificirala određene konvencije MOR-a, što je više puta zatražila EU-ova unutarnja savjetodavna skupina za Koreju.

8

(9)  Damien Raess, str. 13.

9

(10)  Izvješće UNCTAD-a i švedskog nacionalnog odbora za trgovinu.

10

(11)  Primjerice, u pitanja povezana s provedbom sporazuma o slobodnoj trgovini s Korejom tijekom 2018. ubrajaju se ratifikacija i provedba konvencija MOR-a, izvoz govedine u Koreju, isplaćivanje naknade za prava intelektualnog vlasništva, regulatorni okvir, pristup tržištu elektronike, automobila i strojeva te unaprjeđenje carinskih postupaka. Jasno je da će tijekom provedbe drugih sporazuma o slobodnoj trgovini doći do različitih specifičnih problema.

11

(12)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Ususret Sporazumu o pridruživanju između EU-a i Mercosura”, točka 6. (SL C 283, 10.8.2018., str. 9.).

12

(13)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o „Poglavlju o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini”(SL C 227, 28.6.2018., str. 27.).

13

---

III. Pripremni akti

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

Europski gospodarski i socijalni odbor

| 10.5.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 159/38

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu uvođenja detaljnih tehničkih mjera za funkcioniranje konačnog sustava PDV-a za oporezivanje trgovine između država članica

(COM(2018) 329 final – 2018/0164 (CNS))

(2019/C 159/05)

Izvjestitelj: Krister ANDERSSON

Suizvjestitelj: Giuseppe GUERINI

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 11.7.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 20.12.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 24.1.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 540 |
| Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): | 163/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 11.7.2018.

Pravni temelj:

članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

20.12.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

24.1.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

540

Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani):

163/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja prijedlog Komisije o zamjeni prijelaznog sustava PDV-a za oporezivanje trgovine među državama članicama koji je uspostavljen prije više od 25 godina te je još na snazi. Zamjena prijelaznog sustava ključan je korak prema prelasku na konačni sustav PDV-a koji se temelji na načelu odredišta za oporezivanje robe kojom se trguje među poduzećima te se radi o važnom postignuću kojim se dokazuje trajna konsolidacija unutarnjeg tržišta EU-a. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO još jednom poziva Komisiju (1) da ispita kako što brže uvesti zajednički sustav za usluge i robu, čime bi se smanjili predvidljivi problemi koji proizlaze iz postojanja dvaju različitih sustava za robu i usluge. Međutim, Komisija se u više navrata zalagala za postupan prelazak na novi sustav, koji bi se sastojao od dvije faze: prva bi obuhvaćala robu, a druga usluge. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO naglašava važnost nastavka rada radi prelaska na drugu fazu jer bi jednako postupanje prema robi i uslugama u pogledu plaćanja PDV-a moglo pridonijeti rastu i učinkovitijem suzbijanju prijevara. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO ističe da je Komisijin prijedlog opsežan i dobro formuliran, ali da neka pitanja još uvijek nisu riješena. Predloženi sustav imao bi koristi od jasnih odredbi, odnosno jasno utvrđenih pravila o lošim dugovima i upravljanju povratom unutar jedinstvene kontaktne točke. Osim toga, mogle bi se navesti i razraditi dodatne definicije pojmova kao što su „mjesto trgovanja” i „platforme”. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO napominje da će predloženi sustav potaknuti učinke novčanog toka zbog PDV-a na prekograničnu dostavu robe među poduzećima, što će dovesti do priljeva novčanog toka prodavatelja i odljeva novčanog toka kupca. Međutim, trošak kapitala općenito će biti veći jer će razdoblje potrebno za povrat PDV-a uvijek biti duže od razdoblja u kojem prodavatelj raspolaže iznosom za PDV. Nadalje, u okviru sustava jedinstvene kontaktne točke nastat će razlike u razdoblju povrata, i to zbog izvještajnih razdoblja država članica, roka plaćanja lokalnim poreznim tijelima i učinkovitosti lokalnih poreznih tijela u pogledu povrata PDV-a zemlji kupca. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO poziva na dodatno razmatranje tih aspekata radi sprečavanja negativnih posljedica za jedinstveno tržište te jamčenja sigurnosti i predvidljivosti novog sustava PDV-a čija izrada je u tijeku, čime će se smanjiti troškovi usklađivanja i administrativno opterećenje. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO poziva na primjenu jasnih i razmjernih kriterija u pogledu koncepta „ovjerenog poreznog obveznika” u svim državama članicama kako bi se olakšao najširi mogući pristup tom statusu. Radi ostvarivanja svrhe novog sustava zasnovanog na odredištu bilo bi korisno uskladiti vremenski okvir tijekom kojeg države članice moraju obraditi zahtjev za dobivanje statusa ovjerenog poreznog obveznika. Države članice trebale bi žurno obrađivati zahtjeve za dobivanje statusa ovjerenog poreznog obveznika kako bi poduzećima omogućile nastavak poslovanja bez nepotrebnih prekida, kašnjenja i administrativnih opterećenja prouzrokovanih nesigurnošću, a Europska komisija ujedno bi trebala pažljivo pratiti funkcioniranje statusa ovjerenog poreznog obveznika u cilju izbjegavanja mogućih zlouporaba i manjka regulatorne ujednačenosti, posebice tijekom prvih mjeseci primjene. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO naglašava da je dobro funkcioniranje jedinstvene kontaktne točke presudno za provedbu novog sustava zasnovanog na odredištu. Bez potpuno razvijene jedinstvene kontaktne točke zasnovane na revizijama u matičnoj državi, prilagodljivim pojednostavnjenjima i mogućnosti prebijanja ulaznog PDV-a iz svih država članica, svaki će sustav zasnovan na odredištu znatno povećati administrativno opterećenje, osobito za MSP-ove. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO izražava zabrinutost zbog toga što bi se predmetni prijedlog mogao pokazati odvraćujućom preprekom za MSP-ove i novoosnovana poduzeća. EGSO smatra da bi sustav prijenosa porezne obveze trebalo odobravati za sve prekogranične isporuke robe među poduzećima sve dok se konačan sustav ne počne u potpunosti primjenjivati, a PDV pravodobno vraćati. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO preporučuje odgovarajuće ulaganje u IT softver/hardver u cilju ispravnog osmišljavanja stabilne i pouzdane jedinstvene kontaktne točke putem koje se može učinkovito upravljati znatnom količinom osjetljivih informacija, čime će se zajamčiti brzo i sigurno funkcioniranje sustava u korist europskih poduzeća i poreznih uprava. Radi se o strateškim ulaganjima kojima se izbjegavaju nepovoljni ishodi tijekom prijelaznog razdoblja sa starog sustava na novi. To prijelazno razdoblje podrazumijeva znatne troškove prilagodbe koje bi s pomoću odgovarajuće digitalizacije trebalo svesti na najmanju moguću razinu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO naglašava potrebu za daljnjom suradnjom među državama članicama u svrhu borbe protiv prijevara i trajne analize kako bi se zajamčilo da predloženi sustav ne dovede do novih vrsta prijevara i gubitaka u prikupljanju PDV-a. Oporezivanjem prekograničnih transakcija među poduzećima povećat će se ukupan iznos PDV-a u sustavu. Time bi se mogla povećati mogućnost za druge vrste prijevara, odljeva i gubitaka u prikupljanju PDV-a. Porezni obveznik u državi članici s visokom razlikom između planiranog i prikupljenog PDV-a naplaćuje porez za države članice s manjom razlikom između planiranog i prikupljenog PDV-a. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO preporučuje jačanje suradnje između nacionalnih fiskalnih tijela i tijela za izvršavanje zakonodavstva kako bi novi sustav PDV-a zasnovan na odredištu bio djelotvorniji u borbi protiv prijevara i pouzdaniji, što bi se dobro odrazilo na europska poduzeća. Takva bi suradnja, među ostalim, trebala obuhvaćati automatiziranu razmjenu informacija i podataka te redovita izvješća i analize u vezi s funkcioniranjem novog sustava, osobito u prvim godinama njegove provedbe. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Konačno, EGSO smatra da bi europska poduzeća imala koristi od opsežnih komunikacijskih aktivnosti kojima bi Komisija na jasan i praktičan način objasnila glavne značajke novog sustava PDV-a i konkretne prednosti koje bi se u skladu s očekivanjima trebale postići reformom PDV-a u korist europskih poduzeća i njihova rasta. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Uvod i kontekst

| 2.1. | U svojem akcijskom planu o PDV-u usvojenom u travnju 2016. (2) Europska komisija objavila je Prijedlog direktive Vijeća kojim se uvode detaljne tehničke izmjene pravila EU-a koja se odnose na porez na dodanu vrijednost (PDV) (3). Predloženom direktivom mijenja se približno 200 članaka Direktive Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. (4), koja će se prilagoditi u cilju uvođenja detaljnih tehničkih mjera za funkcioniranje konačnog sustava PDV-a za oporezivanje trgovine među državama članicama (na temelju načela odredišta). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prijelazne odredbe koje su na snazi od 1. siječnja 1993. zamjenjuju se Prijedlogom Komisije koji sadrži detaljne odredbe o trgovini unutar Unije među poduzećima, a na temelju kojeg bi se prekogranične transakcije robe tretirale na isti način kao i domaće. Nadalje, prijedlog služi kao prvi od dvaju regulatornih koraka – od kojih se jedan odnosi na robu, a drugi na usluge – koje Komisija poduzima u cilju postizanja jednostavnijeg konačnog sustava PDV-a za trgovinu unutar Unije koji je otporniji na prijevare. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Prijedlogom Komisije uvode se važne izmjene Direktive o PDV-u kako bi se postigle sljedeće prednosti za poduzeća i nacionalne proračune: i) pojednostavljenje oporezivanja robe, ii) izrada jedinstvenog internetskog portala za trgovce („jedinstvena kontaktna točka”), iii) smanjenje birokracije i iv) određivanje prodavatelja kao osobe koja obično preuzima odgovornost za naplatu PDV-a. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | U glavne izmjene ubraja se uklanjanje pojma „stjecanje robe unutar Zajednice” u skladu s kojim se, u svrhu PDV-a, trgovina robom među poduzećima dijeli na dvije transakcije: prodaja u državi članici podrijetla koja je izuzeta od PDV-a i stjecanje robe koje se oporezuje u državi članici odredišta. Umjesto toga uvodi se novi koncept „isporuka robe unutar Unije”, u skladu s kojim će se prekogranična isporuka robe među poduzećima unutar Unije u svrhu PDV-a tretirati kao jedinstvena transakcija. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | U izmjene koje je predložila Komisija ujedno se ubrajaju: i) nova iznimka od općeg pravila prema kojoj se mjestom isporuke pri isporuci robe unutar Unije smatra mjesto gdje se roba nalazi u trenutku u kojemu se završava otprema ili prijevoz robe kupcu; ii) izmjena kojom se utvrđuje jedinstveno pravilo za trenutak kad nastupa obveza obračuna PDV-a pri isporukama unutar Unije; iii) novi članak prema kojem PDV plaća osoba kojoj se isporučuje roba, pod uvjetom da je ta osoba ovjereni porezni obveznik. Komisija očekuje da će se prijedlogom smanjiti prekogranične prijevare u području PDV-a u visini do 41 milijardu EUR godišnje. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO pozdravlja prijedlog Komisije o zamjeni prijelaznog sustava PDV-a za oporezivanje trgovine među državama članicama koji je uspostavljen prije više od 25 godina te je još na snazi. Zamjena prijelaznog sustava ključan je korak prema prelasku na konačni sustav PDV-a koji se temelji na načelu odredišta za oporezivanje robe kojom se trguje među poduzećima te se radi o važnom postignuću kojim se dokazuje trajna konsolidacija unutarnjeg tržišta EU-a. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO je zabrinut zbog troškova koje će to nametnuti poduzećima, a osobito MSP-ovima. Oni moraju svoje sustave prilagoditi pravilima trgovanja i unutar i izvan Europe. Od najveće je važnosti da novi zahtjevi u vezi s izvješćivanjem o PDV-u ne postanu ni dio prijedloga ni dio njegove provedbe. Takve bi promjene samo dovele do povećanja troškova usklađivanja. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | U svojim prethodnim mišljenjima EGSO je pozvao Komisiju da ispita kako što brže uvesti zajednički sustav za usluge i robu, čime bi se smanjili predvidljivi problemi koji proizlaze iz postojanja dvaju različitih sustava za robu i usluge (5). Međutim, Komisija se u više navrata zalagala za postupan dvostupanjski prelazak na novi sustav. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Stoga će Komisija i nacionalna porezna tijela prije obuhvaćanja usluga moći procijeniti rezultate novog sustava PDV-a koji se temelji na načelu odredišta u pogledu: i. učinkovitosti u borbi protiv prijevara; ii. troškova koje će usklađivanje nametnuti europskim poduzećima; iii. načina na koji porezna tijela upravljaju novim okvirom. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO se nada će se izborom progresivnog i sporijeg prelaska na novi sustav PDV-a u bližoj budućnosti omogućiti stvaranje jedinstvenog i učinkovitog konačnog sustava koji bi obuhvaćao i robu i usluge. Moguće je da će se tijekom postupne provedbe moći isplativo učiti od prvih operativnih ishoda novog sustava koji se odnosi isključivo na robu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Međutim, valja napomenuti da je konačan sustav PDV-a drugi korak u prelasku s prijelaznog sustava koji se očekuje više od 25 godina. EGSO stoga naglašava važnost nastavka s radom prema drugom koraku. Kad bi se roba i usluge tretirali na isti način, sustav PDV-a bio bi pogodniji za rast i otporniji na prijevare. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Iako je prijedlog opsežan, EGSO bi htio naglasiti činjenicu da i dalje preostaju određena neriješena pitanja. Primjerice, predloženi sustav mogao bi se poboljšati jasnim odredbama ili dodatnom jasnoćom pri utvrđivanju pravila o lošim dugovima, upravljanju povratima u okviru jedinstvene kontaktne točke, predujmovima te definicija pojmova „tržište”, „platforme” itd. Te će nesigurnosti, zajedno s negativnim novčanim tokom, potaknuti poduzeća da poduzmu mjere za svođenje rizika na najnižu razinu. EGSO izražava želju da se ti aspekti dalje istraže radi sprječavanja negativnih učinaka na jedinstveno tržište. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Promatrajući iz druge perspektive, valja napomenuti da bi europska poduzeća imala koristi od opsežnih komunikacijskih aktivnosti kojima bi Komisija na jasan i praktičan način objasnila glavne značajke novog sustava PDV-a i konkretne prednosti koje bi se u skladu s očekivanjima trebale postići reformom PDV-a radi jačanja europskih poduzeća i njihova rasta. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Oporezivanjem prekograničnih transakcija među poduzećima povećat će se ukupan iznos PDV-a u sustavu. Time bi se mogla povećati mogućnost za druge vrste prijevara, odljeva i gubitaka u prikupljanju PDV-a. Porezni obveznik u državi članici s visokom razlikom između planiranog i prikupljenog PDV-a naplaćuje porez za države članice s manjom razlikom između planiranog i prikupljenog PDV-a. EGSO stoga naglašava potrebu za daljnjom suradnjom među državama članicama u svrhu borbe protiv prijevara i trajne analize kako bi se zajamčilo da predloženi sustav ne dovede do novih vrsta prijevara i gubitaka u prikupljanju PDV-a. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Glavne izmjene Direktive 2006/112/EZ

| 4.1. | Trenutačna potpodjela transakcije povezane s robom na dva dijela za potrebe plaćanja PDV-a – isporuka robe u državi članici otpreme izuzeta od PDV-a i „stjecanje unutar Zajednice” oporezivano u državi članici odredišta – zamijenit će se jedinstvenom transakcijom naziva „isporuka robe unutar Unije”, gdje se riječ „Zajednica” zamjenjuje riječju „Unija” (6). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Prelazak na jedinstvenu transakciju nužan je za ostvarenje novog sustava PDV-a koji se temelji na načelu odredišta te bi se time trebalo pojednostaviti administrativno upravljanje trgovanjem. S druge strane, uklanjanje upućivanja na „Europsku zajednicu” u cijelom tekstu Direktive 2006/112/EZ nužna je prilagodba teksta u svjetlu novih institucijskih formulacija koje su uvrštene u Ugovor iz Lisabona, u kojemu se upućuje na „Europsku uniju”. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Definicija pojma „isporuka robe unutar Unije” odnosi se na isporuku robe koju provodi porezni obveznik za poreznog obveznika ili za pravnu osobu koja nije porezni obveznik, pri čemu robu iz jedne države članice u drugu otprema ili prevozi dobavljač ili neka druga osoba u njegovo ime ili osoba koja stječe robu unutar Unije (7). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Važno je napomenuti da se takvim sveobuhvatnim pojmom neće obuhvatiti: i) isporuka robe s montažom ili instalacijom, s pokusnim operacijama ili bez njih; ii) isporuka robe izuzeta u skladu s člancima 148. i 151. Direktive 2006/112/EZ; te iii) roba obuhvaćena paušalnom odredbom za poljoprivrednike (8). Takve transakcije, ako imaju prekogranični karakter, trenutačno ne pridonose povećanju isporuke i nabave robe unutar Zajednice, a novi tekst potvrđuje taj poseban režim. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | EGSO smatra da navedena izuzeća predstavljaju korisnu potvrdu odredbi koje su već sadržane u Direktivi 2006/112/EZ u pogledu određene navedene robe te se stoga s pomoću njih može jamčiti dosljednost i sigurnost pravila o PDV-u diljem jedinstvenog tržišta tijekom početne faze provedbe novog sustava. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.2. | Pojam isporuke robe unutar Unije nadopunjen je specifičnim uvrštavanjem koncepta „mjesta isporuke robe” u Direktivu 2006/112/EZ, s pomoću kojeg se određuje država članica u kojoj treba platiti PDV. Postojeća opća pravila u tom su pogledu potvrđena, no uz postojanje novog izuzeća (9) prema kojem se mjestom isporuke za isporuku robe unutar Unije smatra mjesto gdje se roba nalazi u trenutku kad završava otprema ili prijevoz robe kupcu (10). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | EGSO podupire zamisao u osnovi obaju regulatornih odabira Komisije jer su oni jasno usmjereni na razvoj novog sustava koji se temelji na načelu odredišta i jer zadržavanje opsežnih izuzeća na temelju načela oporezivanja u državi članici podrijetla može naštetiti dosljednosti novog okvira za PDV, smanjiti predvidljivost prava i eventualno povećati troškove usklađivanja za poduzeća i administrativno opterećenje poreznih tijela. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Ipak, važno je i dalje analizirati učinke novčanog toka predloženog sustava. Trenutačno PDV na prekograničnu isporuku robe među poduzećima ne utječe na novčani tok. Suprotno tome, predloženi sustav dovest će do priljeva novčanog toka prodavatelja i odljeva novčanog toka kupca (11). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Međutim, trošak kapitala općenito će biti veći jer će razdoblje potrebno za povrat PDV-a obično biti duže od razdoblja u kojem prodavatelj raspolaže iznosom za PDV. To je zbog toga što u mnogim državama članicama postoji tendencija otezanja s povratom PDV-a. Trošak kapitala varirat će zbog izvještajnih razdoblja država članica, roka plaćanja lokalnim poreznim tijelima i učinkovitosti lokalnih poreznih tijela u pogledu povrata PDV-a kupcu. Trošak kapitala posebno je bitno pitanje za male države članice s velikim stopama izvoza. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | I europska i nacionalna porezna tijela trebala bi voditi računa o takvim posljedicama na novčani tok i likvidnost europskih poduzeća te ih učinkovito uklanjati izbjegavajući kašnjenja u povratu i povezane troškove. Promjenama u lancu opskrbe, zbog učinaka na novčani tok, riskira se narušavanje trgovine unutar Unije i stvaranje prepreka ostvarenju jedinstvenog tržišta. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.3. | Načelo prema kojem PDV plaćaju svi porezni obveznici koji obavljaju oporezivu isporuku robe ostaje temelj sustava PDV-a, uz određene iznimke već navedene u članku 193. Direktive 2006/112/EZ, koje su sada nadopunjene novim odstupanjem navedenim u članku 194.a. U skladu s takvim odstupanjem, u slučaju da dobavljač nema poslovni nastan u državi članici u kojoj treba platiti PDV, osoba kojoj se isporučuje roba plaća PDV pod uvjetom da je ta osoba ovjereni porezni obveznik (12). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Kad je riječ o ovjerenom poreznom obvezniku, EGSO razumije zamisao u osnovi omogućivanja poduzećima s dokazanom pouzdanošću u pogledu poreza da ostvare koristi od odgovarajućih mjera pojednostavljenja. Međutim, kako je navedeno u mišljenju ECO/442 „Paket za reformu PDV-a (I.)”, koncept ovjerenog poreznog obveznika trebalo bi poduprijeti jasnim i transparentnim kriterijima provedbe kako bi se poduzećima, a posebice MSP-ovima, omogućilo ostvarivanje koristi od statusa ovjerenog poreznog obveznika. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Odbor naglašava da je važno da se poreznom obvezniku koji obavlja složene isporuke omogući primjena predviđenih pojednostavnjenja na sve dijelove transakcije kako bi se postigle očekivane prednosti. Moguće je da će nametanjem fiktivne podjele transakcije planirano pojednostavnjenje dovesti do komplikacija. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | U tom pogledu ključna je provedba usklađenih, jasnih i razmjernih kriterija u svim državama članicama kako bi se omogućio što širi pristup statusu ovjerenog poreznog obveznika. Europska komisija ujedno bi trebala pažljivo pratiti funkcioniranje statusa ovjerenog poreznog obveznika u cilju izbjegavanja mogućih zlouporaba i manjka regulatorne ujednačenosti, posebice tijekom prvih mjeseci primjene. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Radi ostvarivanja svrhe sustava, bilo bi korisno uskladiti vremenski okvir tijekom kojeg države članice moraju obraditi zahtjev za dobivanje statusa ovjerenog poreznog obveznika. Države članice trebale bi žurno obrađivati zahtjeve za dobivanje statusa ovjerenog poreznog obveznika kako bi poduzećima omogućile nastavak poslovanja bez nepotrebnih prekida, kašnjenja i administrativnih opterećenja prouzrokovanih nesigurnošću. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Nadalje, EGSO izražava zabrinutost zbog toga što bi se predmetni prijedlog mogao pokazati kao odvraćajuća prepreka za MSP-ove i novoosnovana poduzeća. EGSO smatra da bi sustav prijenosa porezne obveze trebalo odobriti za sve prekogranične isporuke robe među poduzećima sve dok se konačan sustav ne bude u potpunosti primjenjivao, a PDV pravodobno vraćao. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.4. | Ukidanje rekapitulacijskih izvješća o PDV-u u pogledu robe koje je predložila Komisija u skladu je s novim okvirom za PDV kojemu se teži i kojim se ponovno uspostavlja samokontrola PDV-a. S druge strane, potvrđivanje rekapitulacijskih izvješća za usluge u skladu je s izborom Komisije za provedbu akcijskog plana u dvama različitim koracima (13). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | EGSO podupire izmjene koje je predložila Komisija, a kojima se državama članicama omogućuje pojednostavnjenje obveze podnošenja rekapitulacijskih izvješća, u nadi da će se time smanjiti birokracija i operativni troškovi europskih poduzeća. Ipak, Odbor naglašava da bi takve mjere pojednostavnjenja trebalo pravilno osmisliti kako bi se izbjeglo nepravilno postupanje poduzeća, imajući na umu da bi povećana upotreba računa u elektroničkom obliku u okviru nacionalnih fiskalnih sustava moglo znatno pogodovati ostvarenju jednostavnijeg sustava. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Važeća posebna odredba za prodaju robe na daljinu unutar Unije i za usluge koje pružaju porezni obveznici unutar EU-a, ali ne u državama članicama potrošnje, u znatnoj se mjeri izmjenjuje radi provedbe načela jedinstvenog sustava registracije za prijavu, plaćanje i odbitak poreza. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | Od 1. siječnja 2021. porezni obveznik registriran u državi članici identifikacije moći će putem minisustava jedinstvene kontaktne točke elektroničkim putem podnositi tromjesečne prijave PDV-a u vezi s isporukom usluga i prodajom robe na daljinu unutar Unije osobama koje nisu porezni obveznici u drugoj državi članici (država članica potrošnje) te u vezi s PDV-om koji treba platiti (14). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Država članica identifikacije zatim prenosi te prijave i plaćeni PDV državi članici potrošnje, čime se izbjegava potreba za registracijom tih poreznih obveznika u državi članici potrošnje. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Opseg transakcija obuhvaćen takvim mehanizmom povećan je i proširuje se s transakcija od poduzeća potrošaču na transakcije među poduzećima (objektivno proširenje) te je dostupan i poreznim obveznicima s poslovnim nastanom izvan EU-a koji imenuju posrednika u EU-u, koji postaje odgovoran za plaćanje PDV-a i povezane obveze (subjektivno proširenje). |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Porezni obveznici koji se koriste tim mehanizmom podnose mjesečne prijave PDV-a putem jedinstvene kontaktne točke ako je njihov godišnji promet u EU-u veći od 2 500 000 EUR. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Mogućnošću korištenja prava na odbitak PDV-a, kao i na dobivanje povrata preplaćenog PDV-a od države članice putem jedinstvene kontaktne točke, dopušta se učinkovita koncentracija ispunjavanja nekoliko obveza poreznih obveznika i poreznih uprava povezanih s PDV-om na jednom mjestu. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Odbor napominje da je pozitivno to što će novi sustav u koji je uključen odbitak biti pojednostavnjen omogućivanjem poreznim obveznicima da plate zbroj neto iznosa PDV-a (15) u svakoj državi članici u kojoj se oporezuje. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | S druge strane, s mogućnošću odbitka povećava se potreba za pravnom sigurnošću i potpunošću informacija dostupnih poreznim tijelima te se time opravdava prijedlog Komisije o dopunjavanju jedinstvene kontaktne točke za prijavu PDV-a dodatnim informacijama, uključujući: i) ukupan iznos PDV-a za koji je nastala obveza obračuna za isporuku robe i usluga za koje je porezni obveznik kao primatelj dužan platiti porez i za uvoz robe ako država članica primjenjuje mogućnost iz članka 211. stavka 2.; ii) PDV za koji je proveden odbitak; iii) izmjene koje se odnose na prethodna porezna razdoblja; i iv) neto iznos PDV-a koji treba platiti, vratiti ili pripisati. |
| --- | --- |

4.5.6.

| 4.5.7. | Funkcionalna jedinstvena kontaktna točka ključna je sastavnica sustava zasnovanog na odredištu. Bez potpuno razvijene jedinstvene kontaktne točke zasnovane na revizijama u matičnoj državi, prilagodljivim pojednostavnjenjima i mogućnosti prebijanja ulaznog PDV-a iz svih država članica, svaki će sustav zasnovan na odredištu znatno povećati administrativno opterećenje, osobito za MSP-ove. |
| --- | --- |

4.5.7.

| 4.5.8. | Prve operativne ishode minisustava jedinstvene kontaktne točke koji je na snazi od 1. siječnja 2015. za telekomunikacijske usluge, usluge radijskog i televizijskog emitiranja i elektronički isporučene usluge i koji bi se trebao proširiti na sve transakcije e-trgovine od poduzeća prema potrošačima (16) potrebno je u dostatnoj mjeri uzeti u obzir kako bi se ostvarila stabilna i potpuno funkcionalna jedinstvena kontaktna točka s proširenim i znatnim opsegom primjene, na temelju konkretnih ishoda koje je takav alat dosad postigao u okviru primjene na određene sektore ili industrije. |
| --- | --- |

4.5.8.

| 4.5.9 | Naposljetku, EGSO preporučuje odgovarajuće ulaganje u IT softver/hardver u cilju ispravnog osmišljavanja stabilne i pouzdane jedinstvene kontaktne točke putem koje se može učinkovito upravljati znatnom količinom osjetljivih informacija, uz jamčenje brzog i sigurnog funkcioniranja sustava u korist europskih poduzeća i poreznih uprava. Radi se o strateškim ulaganjima kojima se izbjegavaju nepovoljni ishodi tijekom prijelaznog razdoblja sa starog sustava na novi. To prijelazno razdoblje podrazumijeva znatne troškove prilagodbe koje bi s pomoću odgovarajuće digitalizacije trebalo svesti na najmanju moguću razinu. |
| --- | --- |

4.5.9

Bruxelles, 24. siječnja 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Vidjeti prethodna mišljenja EGSO-a: o akcijskom planu za PDV (SL C 389, 21.10.2016., str. 43.), o paketu za reformu PDV-a (I) (SL C 237, 6.7.2018., str. 40.) te o paketu za reformu PDV-a (II) (SL C 283, 10.8.2018., str. 35.).

1

(2)  COM(2016) 148 final.

2

(3)  COM(2018) 329 final.

3

(4)  Direktiva Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 347, 11.12.2006., str. 1.).

4

(5)  Vidjeti prethodna mišljenja EGSO-a: o akcijskom planu za PDV (SL C 389, 21.10.2016., str. 43.), o paketu za reformu PDV-a (I) (SL C 237, 6.7.2018., str. 40.) te o paketu za reformu PDV-a (II) (SL C 283, 10.8.2018., str. 35.).

5

(6)  Izmjene članaka 2.–4. Direktive 2006/112/EZ.

6

(7)  COM(2018) 329 final, str. 6.

7

(8)  Izmjene članka 14. Direktive 2006/112/EZ.

8

(9)  Navedeno u članku 35.a Direktive 2006/112/EZ.

9

(10)  COM(2018) 329 final, str. 7.

10

(11)  Ako prodavatelj mora platiti PDV prije nego što primi iznos od kupca, to se na njega negativno odražava u pogledu novčanog toka, a time i troškova.

11

(12)  Izmjene članaka 193.–194.a Direktive 2006/112/EZ.

12

(13)  Izmjene članaka 262.–271. Direktive 2006/112/EZ.

13

(14)  Izmjene članaka 358.–369. Direktive 2006/112/EZ.

14

(15)  PDV koji treba platiti umanjen za PDV koji se može odbiti.

15

(16)  Time se poduzećima koja isporučuju telekomunikacijske usluge, usluge radijskog i televizijskog emitiranja i elektroničke usluge osobama koje nisu porezni obveznici u državama članicama u kojima nemaju poslovni nastan omogućuje da PDV na takve isporuke plaćaju putem internetskog portala u državi članici u kojoj su identificirani.

16

---

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

| 10.5.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 159/45

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu prilagodbe godišnjeg pretfinanciranja za razdoblje 2021.–2023.

(COM(2018) 614 final – 2018/0322 (COD))

(2019/C 159/06)

Izvjestitelj: Javier DOZ ORRIT

| Zahtjev za savjetovanje | Europski parlament, 13.9.2018.
  Europsko vijeće, 17.9.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članci 177. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te gospodarsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 20.12.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 24.1.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 540 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 121/1/3 |

Zahtjev za savjetovanje

Europski parlament, 13.9.2018.

Europsko vijeće, 17.9.2018.

Pravni temelj:

članci 177. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te gospodarsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

20.12.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

24.1.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

540

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

121/1/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Prijedlogom uredbe Europske komisije koji analiziramo (1) izmjenjuje se postojeća Uredba o zajedničkim odredbama o europskim fondovima (2) kako bi se smanjilo pretfinanciranje za potpore dodijeljene državama članicama, u okviru VFO-a za razdoblje 2014.–2020. S 3 % na 1 % iznosa spomenutih potpora između 2021. i 2023. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Smanjenje postotka pretfinanciranja u zadnjem razdoblju provedbe programa financiranih pomoću europskih fondova u okviru VFO-a za razdoblje 2014.–2020., početkom provedbe VFO-a za razdoblje 2021.–2027. – ako se nova Uredba o zajedničkim odredbama (3) odobri u skladu s prijedlozima Komisije – bit će popraćeno još većim smanjenjem spomenutog postotka, koji će iznositi 0,5 % između 2021. i 2026. nakon čega će za godinu 2027. i nakon toga biti ukinut. Komisija istodobno za sljedeći VFO predlaže sljedeće: smanjenje resursa za kohezijske politike (-10 %) i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (-13 %), povećanje postotka sufinanciranja država članica i smanjenje razdoblja provedbe programa (s N+3 na N+2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pretfinanciranje je, prije svega, potpora likvidnosti država članica za početak provedbe programa sufinanciranih iz europskih fondova i izbjegavanje prekomjernih kašnjenja s njihovom provedbom. Pretfinanciranje jest koristan i potreban instrument. Treba podsjetiti na to da, uspostavljanjem programa financiranog pomoću europskih fondova, države članice trebaju predvidjeti resurse za javne institucije i/ili privatne sudionike koji su izravno odgovorni za njihovu provedbu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da su razlozi na koje se Komisija poziva za smanjenje postotaka pretfinanciranja u finalnoj fazi provedbe VFO-a za razdoblje 2014.–2020. nedovoljni kako bi bilo opravdano. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO smatra da Komisija raspolaže s dovoljno instrumenata za kontroliranje prikladne upotrebe europskih fondova, uključujući pretfinanciranje od strane država članica te bi, u svakom slučaju, podržao svaki oblik reforme usmjerene na poboljšanje spomenutih kapaciteta. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO traži od Komisije da ponovno razmotri svoj prijedlog smanjenja postotaka pretfinanciranja te da zadrži postotke predviđene u važećoj Uredbi o zajedničkim odredbama o europskim fondovima VFO-a za razdoblje 2014.–2020. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO također poziva Komisiju da preispita predviđeno pretfinanciranje u svom Prijedlogu uredbe o zajedničkim odredbama o europskim fondovima VFO-a za 2021.–2027. u skladu s razmatranjima iz ovog mišljenja. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Prijedlog Komisije u kontekstu

| 2.1. | Važećom uredbom (EU) br. 1303/2013 o zajedničkim odredbama o europskim fondovima utvrđuju se pravila za podjelu njihovih sredstava u okviru višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014.–2020. U njezinu članku 134. utvrđuju se iznosi pretfinanciranja koje države članice mogu primiti od EU-a radi provedbe odobrenih programa koji će se financirati iz tih fondova. U Uredbi je utvrđeno da se iznos pretfinanciranja postupno povećava s 1 % u 2014. na 3 % iznosa potpore iz fondova i EFPR-a za programe za razdoblje 2020.–2023. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Člankom 1. Prijedloga uredbe o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013, na koju se odnosi ovo mišljenje, a koji jedini od dvaju članaka u tekstu obuhvaća zakonski sadržaj, mijenja se članak 134. Uredbe (EU) br. 1303/2013 na način da se pretfinanciranje u razdoblju 2021.–2023. smanjuje s 3 % na 1 % te i dalje iznosi 3 % samo za 2020. I dalje se odnosi na pretfinanciranje programa iz VFO-a za razdoblje 2014.–2020. koji se nastavljaju provoditi do 2023. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Razlozi za promjenu kriterija o pretfinanciranju koji se navode u obrazloženju Prijedloga uredbe odnose se na njegovu provedbu „...kako bi se povećala transparentnost i pridonijelo predvidljivosti proračunskog planiranja te stabilnijem i predvidljivijem profilu plaćanja”, upućujući na povrat sredstava država članica EU-u koje sustav generira nakon što se utvrde poravnanja financijskih tokova. Također se poziva na to da osnovica za pretfinanciranje već obuhvaća, od 2019., „pričuvu” koja pretpostavlja 6 % ukupne vrijednosti planirane potpore. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prijedlog uredbe odnosi se na pretfinanciranje programa koji se financiraju iz sljedećih fondova: Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda plus, Kohezijskog fonda i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo te Instrumenta za upravljanje granicama i vize. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Člankom 84. Prijedloga uredbe o zajedničkim odredbama o europskim fondovima u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. (4), koji se odnosi na pretfinanciranje, utvrđuje se da je njegova stopa za ukupni iznos potpore iz fondova, kako je navedeno u odluci o odobravanju programa, 0,5 % i da se dodjeljuje samo prvih šest godina razdoblja, od 2021. do 2026. Prijedlogom Komisije ne uzima se u obzir pretfinanciranje za 2027. i nadalje. Programi Interreg uređuju se posebnim pravilima koja predviđaju da pretfinanciranje iznosi 1 % ukupnog iznosa programa. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Druge izmjene koje se odnose na važeće propise, a koje su obuhvaćene Prijedlogom uredbe o zajedničkim odredbama za razdoblje 2021.–2027. jesu smanjenje stope sufinanciranja iz proračuna EU-a i smanjenje vremena provedbe programa na temelju prijedloga zamjene pravila n + 3 pravilom n + 2. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Opće i posebne napomene i prijedlozi

| 3.1. | Postupci provedbe potpora za programe koji se financiraju iz fondova navedenih u Uredbi (EU) br. 1303/2013 i druga računovodstvena pravila i pravila kontrole sredstava koje EU isplaćuje državama članicama obvezuju da potonje prethodno isplate sredstva javnim institucijama, privatnim sudionicima, ili partnerstvu tih javnih institucija i privatnih aktera, koji su izravno odgovorni za provedbu spomenutih programa. Kako se programi provode i uz odgovarajuću potvrdu država članica, EU isplaćuje državama članicama odgovarajući dio sufinanciranja koje je preuzeto u okviru svakog od odobrenih programa. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pretfinanciranje je, prije svega, potpora likvidnosti država članica koja je veoma korisna za početak provedbe programa sufinanciranih iz europskih fondova i izbjegavanje prekomjernih kašnjenja s njihovom provedbom, koja su posljedica problema likvidnosti s kojima se mogu susresti države članice. Ti su problemi likvidnosti bili posebno ozbiljni tijekom najtežih godina nedavne gospodarske i financijske krize, u kojima su se provodile politike ekstremne štednje, te i dalje predstavljaju problem, pogotovo za one države članice koje trebaju smanjiti svoje proračunske deficite. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Razdoblje sazrijevanja, sastavljanja, predstavljanja, odobravanja i početka provedbe programa razlikuje se ovisno o njihovoj naravi i kapacitetima administracije i privatnih sudionika u svakoj od država članica. U velikom se broju slučajeva produljuje više od dvije godine, zbog čega je uobičajeno da se njihova provedba skupi u posljednjim godinama svakog VFO-a i da završi dvije ili tri godine nakon njegova završetka. Čini se da je ta okolnost uzeta u obzir u Uredbi o zajedničkim odredbama iz 2013. kojom je utvrđeno povećanje godišnjih stopa pretfinanciranja s 1 % iz 2014. na 3 % u razdoblju 2020.–2023., uz prijelaznu stopu od 2 % i 2,875 % u razdoblju 2016.–2019. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komisija se sada vodi suprotnom logikom. U Prijedlogu izmjene Uredbe iz 2013., na koji se odnosi ovo mišljenje, godišnje pretfinanciranje, koje će 2019. iznositi 2,875 % vrijednosti svakog programa, smanjuje se na 1 % u razdoblju 2021.–2023. Na isti način, ali još radikalnije, Prijedlog uredbe o zajedničkim odredbama VFO-a za razdoblje 2021.–2027. utvrđuje godišnje pretfinanciranje na 0,5 %, u razdoblju 2021.–2026., i ukida ga za razdoblje 2027. i nadalje u kojem će se nastaviti provedba programa financiranih iz strukturnih i kohezijskih fondova. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Prema mišljenju Odbora, čini se da razlozi koje je Komisija navela u obrazloženju Prijedloga uredbe nisu dovoljni za opravdanje izmjene. Navode se transparentnost i predvidljivost proračunskog planiranja te stabilnost i predvidljivost profila plaćanja. EGSO smatra da ti kriteriji, koji su vrlo poželjni, ne moraju nužno biti neusklađeni s postupkom prethodnog plaćanja i poravnanja potpora ako postoje dovoljne kontrole, što bi trebao biti slučaj. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Iznos koji se spominje u obrazloženju, a odnosi se na financijski tok od 6,6 milijardi eura u (2017.) povrata sredstava država članica EU-u ne može, zbog svojeg opsega, biti isključiva posljedica pretfinanciranja, nego i neprovedbe, odnosno loše provedbe programa ili nedostatka planiranja računovodstvenih provjera o tome koliko je potrošeno. S druge strane, nije točna tvrdnja iz obrazloženja da će se smanjenje stope pretfinanciranja nadoknaditi jer će se stopa od 2019. primjenjivati i na „pričuvu”. Ta pričuva pretpostavlja samo 6 % iznosa programa, a stopa novog predloženog pretfinanciranja iznosi samo trećinu predviđenoga. Osim toga, ta je „pričuva” već obračunata u proračunima svih država članica i jedino što im se može dogoditi jest da, u cijelosti ili djelomično, izgube tih 6 % ako se provedbeni kriteriji ne zadovolje uspješno. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kad bi problem koji se želi riješiti regulatornom izmjenom bio povezan s upravljanjem likvidnošću proračunskih sredstava, tada bi se prijedlogom Komisije problemi likvidnosti prenijeli s EU-a na države članice. Problematika je složena jer, s obzirom na to da u tekućem VFO-u za razdoblje 2014.–2020. sredstva EU-a koja se temelje na doprinosu država članica prema njihovu bruto nacionalnom dohotku (BND) čine 72 % ukupnih prihoda EU-a (5), ako govorimo o likvidnosti EU-a, govorimo i o likvidnosti država članica prema njihovim razinama bogatstva. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Također treba uzeti u obzir da se Prijedlogom uredbe o zajedničkim odredbama VFO-a za razdoblje 2021.–2027. utvrđuje povećanje stope sufinanciranja država članica i da se pravilo kojim se uređuje provedbeno razdoblje smanjuje za jednu godinu, odnosno prestaje biti n + 3 i postaje n + 2. Istodobno, prijedlogom višegodišnjih proračuna za razdoblje 2021.–2027. predviđa se smanjenje od 10 % sredstava namijenjenih za kohezijske politike i od 13 % sredstava iz Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo. Drugim riječima, istodobno se predlaže: znatno smanjiti sredstva iz fondova, smanjiti provedbeno razdoblje programa i državama članicama povećati obveze sufinanciranja uslijed velikog smanjenja pretfinanciranja. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Treba podsjetiti na to da je u skupnom mišljenju o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje nakon 2021.–2027. (6) utvrđeno da „EGSO u skladu sa stajalištem Europskog parlamenta predlaže da rashodi i prihodi dosegnu 1,3 % BND-a” te da „bi financiranje kohezijskih politika (iznos EFRR-a, KF-a i ESF-a) trebalo zadržati u okviru VFO-a za razdoblje 2021.–2027. na barem jednakoj razini, izraženoj u stalnim cijenama, kao i u sadašnjem financijskom okviru”. Isti kriterij traži se i za ZPP kao i za Europski fond za pomorstvo i ribarstvo. Kada je riječ o prihodima, EGSO je potvrdio sljedeći navod iz mišljenja: trebalo bi krenuti od „prijedlogâ Skupine na visokoj razini i Europskog parlamenta za širok spektar dodatnih izvora vlastitih sredstava, što bi dovelo do značajnog zaokreta prema oslanjanju na vlastita sredstva tijekom sljedećeg VFO-a”. Podudaranje tog i mnogih drugih stavova o sljedećem VFO-u EU-a između EGSO-a, EP-a i Odbora regija posebice je značajno. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Prethodni stavovi istaknuti su u sektorskim mišljenjima o novom višegodišnjem financijskom okviru EU-a, posebice u Mišljenju o uredbi o zajedničkim odredbama (7) o europskim fondovima u kojem se, u skladu s tekstom iz mišljenja o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje nakon 2020. (8) dodaje sljedeće: „EGSO izražava žaljenje zbog toga što se ovim prijedlogom izmjenjuje postojeće pravilo N+3 u pravilo N+2 i poziva Europsku komisiju da ponovno razmotri mogućnost povećanja stopa sufinanciranja [država članica]”. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO smatra da Komisija ima dovoljno instrumenata za kontroliranje prikladne upotrebe europskih fondova, uključujući pretfinanciranje od strane država članica. Istodobno, smatra da se bliskom suradnjom između Komisije i država članica mogu i trebaju poboljšati različiti aspekti planiranja programa i upravljanja istima te bi podržao reforme za poboljšanje tih kapaciteta. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | S obzirom na sve prethodno navedeno, EGSO se ne slaže s Prijedlogom uredbe o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu znatnog smanjenja godišnjeg pretfinanciranja za obračunske godine 2021.–2023. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Odbor traži od Komisije da ponovno razmotri svoj prijedlog i da u obzir uzme razmatranja iz ovog mišljenja, kao i stajališta država članica, osobito stajališta onih država članica koje najpravilnije i najučinkovitije provode programe sufinancirane iz europskih fondova. U slučaju da se ne zadrže stope pretfinanciranja utvrđene Uredbom koja je na snazi, traži da smanjenje tih stopa bude znatno manje, a ne dvije trećine (mjereno proporcionalno) kao što je predviđeno. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EGSO isto tako zahtijeva reviziju drastičnih rezova pretfinanciranja i njegova ukidanja za 2027. i nadalje, kako su predviđeni Prijedlogom uredbe o zajedničkim odredbama o europskim fondovima VFO-a za razdoblje 2021.–2027. |
| --- | --- |

3.14.

Bruxelles, 24. siječnja 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu prilagodbe godišnjeg pretfinanciranja za razdoblje 2021. –2023., COM(2018) 614 final – 2018/0322 (COD).

1

(2)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

2

(3)  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize, COM(2018) 375 – 2018/0196 (COD) i njegovi prilozi.

3

(4)  COM(2018) 375 – 2018/0196 (COD) i njegovi prilozi.

4

(5)  U prijedlogu Komisije o VFO-u za razdoblje 2021. –2027. predviđa se povećanje „vlastitih sredstava” EU-a, ali doprinosi država prema njihovu BND-u i dalje ostaju na oko 57 %.

5

(6)  SL C 440 od 6.12.2018., str. 106..

6

(7)  SL C 62 od 15.2.2019., str. 83..

7

(8)  SL C 440 od 6.12.2018., str. 106..

8

---

| 10.5.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 159/49

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Preporuci za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja

(COM(2018) 759 final)

(2019/C 159/07)

Izvjestitelj: Javier DOZ ORRIT

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 24.1.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 20.12.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 24.1.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 540 |
| Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): | 162/2/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 24.1.2019.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

20.12.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

24.1.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

540

Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani):

162/2/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO smatra da je jačanje otpornosti gospodarstva – što je jedan od ciljeva na kojima se temelje preporuke Europske komisije o ekonomskoj politici europodručja – od iznimne važnosti za gospodarstva zemalja europodručja s obzirom na izraženu opasnost od smanjenja gospodarskog rasta, koja bi u ne tako dalekoj budućnosti mogla prerasti u novu krizu. Međutim, Odbor želi naglasiti da bi nastojanja u pogledu ostvarivanja otpornosti gospodarstva trebala biti usko povezana s povećanom otpornošću tržišta rada, odnosno sposobnošću tržišta rada da šokove prevladaju uz ograničene socijalne troškove (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Odbor pozdravlja preporuku Europske komisije o diferenciranom smjeru fiskalne politike u različitim državama članicama, ali upozorava na to da bi u nekoliko država članica s visokim javnim dugom i negativnim ili neutralnim jazom outputa stvaranje fiskalnih rezervi u ovom trenutku moglo biti kontraproduktivno za uključiv i održiv rast i održivost duga. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Odbor potvrđuje svoje stajalište izneseno u mišljenju „Ekonomska politika europodručja 2018.” (2) u pogledu iznimne važnosti prevladavanja manjka javnih i privatnih ulaganja u EU-u. Stoga poziva institucije EU-a da usvoje smjernice i mjere potrebne za poticanje javnih ulaganja i lakše ostvarivanje privatnih ulaganja. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO pozdravlja prijedloge da se porezi preusmjere s rada i da se osnaže obrazovni sustavi i ulaganja u vještine te učinkovitost aktivnih politika tržišta rada kojima se podupire prijelaz na visokokvalitetna radna mjesta. Treba riješiti i problem segmentacije tržišta rada. Države članice moraju osigurati dostatna financijska sredstva za socijalna ulaganja i sustave socijalne zaštite. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Nadalje, EGSO u potpunosti dijeli zabrinutost Europske komisije u pogledu nužnosti borbe protiv poreznih prijevara, utaje i izbjegavanja plaćanja poreza uz pomoć mjera protiv agresivnog poreznog planiranja u cilju osiguravanja učinkovitijih i pravednijih poreznih sustava te u kontekstu poboljšanja kvalitete javnih financija. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO ponovno ističe važnost provedbe europskog stupa socijalnih prava kao sredstva za povećanje otpornosti, promicanje uzlazne konvergencije te, u konačnici, zaštitu projekta europske integracije od centrifugalnih trendova. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO pozdravlja preporuku Europske komisije o simetričnom ispravljanju neravnoteže u bilancama tekućeg računa u europodručju te posebice poziv na veći rast plaća u državama članicama sa suficitom. EGSO smatra da bi u srednjoročnom razdoblju rast realnih plaća na nacionalnoj razini trebao biti razmjeran rastu nacionalne produktivnosti, te da ne bi trebao zaostajati za njim. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO smatra da su poboljšanje poslovnog okruženja i promicanje dovršenja jedinstvenog tržišta, bez narušavanja socijalnih i radničkih prava, važni načini jačanja otpornosti gospodarstva u europodručju. Odbor se u potpunosti slaže s Europskom komisijom da je uspostava zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit korak u tom smjeru te je na tome potrebno dodatno raditi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Pojednostavljenje financiranja poduzeća trebao bi biti još jedan od prioriteta ekonomske politike. EGSO ponavlja da je unija tržišta kapitala vrlo važna za financiranje gospodarske aktivnosti te izražava zabrinutost zbog kašnjenja i prepreka u razvoju bankovne unije, uključujući količinu nenaplativih potraživanja u nekim državama članicama. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO potiče države članice da pokažu političku inicijativu i nužnu predanost kako bi se prevladala neslaganja u vezi s daljnjim koracima za produbljivanje EMU-a, prije svega za dovršenje bankovne unije, povećanje vlastitih sredstava te uspostavu – u okviru proračuna EU-a – mehanizma za makroekonomsku stabilizaciju koji bi omogućio povećanje otpornosti gospodarstva u europodručju. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontekst

| 2.1. | Iako output u europodručju raste već šestu godinu zaredom, sada se očekuje njegovo usporavanje, dok se opasnost od smanjenja rasta vidljivo povećava, a posljedice velike recesije, od nižeg potencijalnog rasta do razlika među državama članicama i visoke stope nezaposlenosti u određenim područjima, i dalje se osjećaju. Stoga konvergencija prema otpornijim gospodarskim strukturama predstavlja važan cilj, kao i napredak u produbljivanju EMU-a. U tom su kontekstu glavne preporuke Europske komisije za ekonomske politike u europodručju tijekom 2019. sljedeće: |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Produbiti jedinstveno tržište, poboljšati poslovno okruženje i nastaviti provedbu reformi kojima se povećava otpornost tržišta proizvoda i usluga. Smanjiti vanjski dug i nastaviti provedbu reformi za povećanje produktivnosti u državama članicama europodručja s deficitom tekućeg računa i jačati uvjete kojima se podupire rast plaća uz poštovanje uloge socijalnih partnera te provesti mjere kojima se potiču ulaganja u državama članicama europodručja s velikim suficitom tekućeg računa. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Obnoviti fiskalne rezerve u zemljama europodručja s visokom razinom javnog duga, poduprijeti javna i privatna ulaganja te poboljšati kvalitetu i strukturu javnih financija u svim zemljama. Za razliku od prethodnih godina Europska komisija nije izdala preporuku za određeni smjer fiskalne politike u europodručju za 2019. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Preusmjeriti poreze s rada i osnažiti obrazovne sustave i ulaganja u vještine te učinkovitost aktivnih politika tržišta rada kojima se pruža potpora u prijelaznim razdobljima. Riješiti problem segmentacije tržišta rada i osigurati odgovarajuće sustave socijalne zaštite u cijelom europodručju. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Učiniti operativnim zaštitni mehanizam za jedinstveni fond za sanaciju, uspostaviti europski sustav osiguranja depozita i osnažiti europski regulatorni i nadzorni okvir. Promicati propisno razduživanje visokih razina privatnog duga. Brzo smanjiti razinu loših kredita u europodručju i spriječiti njihovo gomilanje, među ostalim i uklanjanjem povlaštenog poreznog tretmana duga. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ostvariti brz napredak u dovršenju europske ekonomske i monetarne unije, među ostalim i radi jačanja međunarodne uloge eura, uzimajući u obzir prijedloge Komisije, uključujući one koji se odnose na financijski sektor, te program potpore reformama i europsku funkciju stabilizacije ulaganja u okviru prijedloga višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO iskazuje zabrinutost zbog izražene mogućnosti da opasnost od pogoršanja ekonomskih izgleda za europodručje u ne tako dalekoj budućnosti preraste u još jednu socioekonomsku krizu, što bi moglo izazvati velike poteškoće u kontekstu prilagodbe. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Trenutačni rast outputa već je dosegnuo svoj vrhunac koji je 2017. iznosio tek 1,7 %. Potencijalni rast outputa i dalje je ispod stope iz 2008., dok se javna ulaganja ni približno nisu oporavila od velikog pada (više od četvrtine u odnosu na najveću razinu) do kojeg je došlo od početka krize. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | I dalje su prisutne razlike među državama članicama, posebice u pogledu nezaposlenosti. Usprkos poboljšanju glavnih pokazatelja, ukupan broj odrađenih sati i obujam zaposlenosti i dalje su ispod razine iz 2008., a rast je realnih plaća skroman te i dalje zaostaje za rastom produktivnosti, što upućuje na to da je dobit čak i od skromnog rasta i dalje neravnomjerno raspodijeljena. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | U europodručju se i dalje bilježi znatan suficit tekućeg računa, uglavnom potaknut suficitima tekućeg računa u određenim državama članicama; to je pokazatelj relativno slabe domaće potražnje te jedan od uzroka napetosti na međunarodnoj razini koje doprinose trgovinskom protekcionizmu. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Unatoč nedavnom smanjenju predviđanja rasta Europska središnja banka odlučila je okončati svoj program kvantitativnog popuštanja, čime je uklonila važan element na kojem počiva potpora rastu u europodručju koja se pruža u okviru politika. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Slabosti koje proizlaze iz krize, kao što su visoka razina javnog i privatnog duga te loši krediti koji opterećuju bilance banaka, i dalje su prisutne, a institucionalna struktura EMU-a nije u dovoljnoj mjeri ojačala da bi se mogla povećati otpornost gospodarstva europodručja, a da se to pretjerano ne odrazi na javne financije, tržišta rada i socijalne politike za prilagodbu u slučaju šokova. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Na svjetskoj su razini prisutni važni rizici, od povećanja trgovinskog protekcionizma do nestabilnosti financijskih tržišta. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.2. | S obzirom na posljedice prethodne krize, čiji se negativni učinci, osobito na tržištu rada i socijalnom polju, i dalje osjećaju u nekoliko država članica, EGSO smatra da je jačanje otpornosti gospodarstva u europodručju ostvarivanjem odlučnog i brzog napretka u pogledu dovršenja i produbljenja EMU-a i jedinstvenog tržišta, u skladu s prijedlozima Europske komisije, ključno za sprečavanje toga da još jedna gospodarska kriza preraste u krizu tržišta rada i socijalnu krizu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Povrh tih rizika, tehnološki napredak donosi mogućnosti, ali i prijetnje. S jedne strane, pod uvjetom da se u njega uloži dovoljno sredstava, tehnološki napredak može doprinijeti povećanju kronično slabog rasta produktivnosti u europodručju. S druge strane, vjerojatno će neke društvene skupine, posebice one više i bolje kvalificirane, staviti u povoljniji položaj od drugih. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Iako se predviđa da će prosječni jaz outputa (3) u europodručju tijekom 2018. biti pozitivan, iako vrlo skroman (0,3 % potencijalnog BDP-a), postoje znatne razlike između država članica, koje upućuju na to da ciklički uspon nije svugdje jednak. Razina pozitivnog jaza outputa neke zemlje upućuje na to u kojoj bi se mjeri mogla zaoštriti fiskalna politika te zemlje, a da ne bude prociklička. Više država članica (a posebice nekoliko većih država čiji je utjecaj na ukupne rezultate europodručja znatan) s visokim udjelom javnog duga u BDP-u ima zanemariv ili negativan jaz outputa. Iako bi države članice trebale učiniti sve što je u njihovoj moći kako bi osigurale visoku kvalitetu svojih javnih financija, poticanjem tih država da uz pomoć restriktivnih fiskalnih politika stvore fiskalne rezerve vjerojatno će se nastaviti trend niskog rasta u njima, a neće im se pomoći da smanje udio javnog duga u BDP-u. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Nadalje, isključiva usmjerenost na usklađenost nacionalnih fiskalnih politika s fiskalnim pravilima EU-a, uz zanemarivanje općeg smjera fiskalne politike u europodručju, potvrđena je slabost gospodarskog upravljanja u EU-u i jedan od ključnih razloga reformi kao što je uspostava Europskog fiskalnog odbora. Stoga se izražava žaljenje zbog neizdavanja preporuke o općem smjeru politike europodručja ove godine, čime je propuštena prilika da se ta preporuka kombinira sa specifičnijim preporukama o diferencijaciji među državama članica. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | U skladu sa svojim prethodnim mišljenjima EGSO poziva države članice i Europsku komisiju da ojačaju javna ulaganja kao sredstvo promicanja dugoročnog rasta, ali i smanjenja trenutačne nesigurnosti te promicanja neometanog prijelaza na održiviji i pravedniji model rasta. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Odbor se pita može li se u zemljama s visokim udjelom javnog duga u BDP-u osigurati dovoljno prostora za povećanje javnih ulaganja – među ostalim u obrazovanje, vještine i omogućivanje aktivnih politika tržišta rada – na odgovarajuću razinu kako bi se potaknuo dugoročan uključiv rast i ispunili ciljevi Pariškog sporazuma o smanjenju emisija ugljika isključivo uz pomoć učinkovitije i djelotvornije javne nabave (4) te mogu li se te promjene dovoljno pravodobno provesti s obzirom na hitnu potrebu za javnim ulaganjima. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | U mišljenju EGSO-a „Ekonomska politika europodručja 2018”. (5) ističe se izrazita proturječnost stanja u zemljama koje su zadržale prekomjeran suficit bilance na tekućem računu i fiskalni suficit uz negativnu neto stopu javnih investicija. Odbor izražava zabrinutost zbog toga što se, unatoč učestalim preporukama Komisije i Vijeća, u jesenskoj prognozi predviđa da će te zemlje nastaviti bilježiti vrlo visok suficit tekućeg računa do 2020. (6). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO pozdravlja naglasak koji se stavlja na jačanje obrazovnih sustava, povećanje ulaganja u vještine te smanjenje segmentacije tržišta rada te ponovno poziva na provedbu strukturnih reformi kojima se, uz promicanje većeg općeg rasta produktivnosti, stvaraju visokokvalitetna radna mjesta i osigurava pravedna raspodjela poboljšane produktivnosti. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Odbor se slaže s pozivom na veći rast plaća u državama članicama sa suficitom. Međutim, napominje da rast produktivnosti sam po sebi neće nužno doprinijeti povećanju realnih plaća u državama članicama s negativnim neto stanjem međunarodnih ulaganja jer je u mnogim zemljama došlo do odvajanja rasta produktivnosti od rasta realnih naknada. Potrebno je ujedno poduzeti mjere kojima se podupire ravnopravnija raspodjela povećanja produktivnosti. Glavni je alat za to kolektivno pregovaranje zasnovano na autonomiji socijalnih partnera, u okviru kojeg bi se prilikom određivanja plaća trebalo uzimati u obzir povećanje troškova života i stvarne produktivnosti te razmotriti druge aspekte koji poboljšavaju kvalitetu zapošljavanja. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Posebne napomene

| 4.1 | „Rješavanje problema poreznih prijevara, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja nužno je za uspostavu učinkovitijih i pravednijih poreznih sustava. Te su mjere ključne kako bi se osigurali državni prihodi, ograničilo narušavanje tržišnog natjecanja među poduzećima, očuvala socijalna kohezija i suzbile sve veće nejednakosti.” EGSO se u potpunosti slaže s tom tvrdnjom iz radnog dokumenta priloženog Prijedlogu preporuke. (7) Stoga poziva da se pravila donesena na europskoj razini u svrhu suzbijanja tih kaznenih djela i zlouporaba primijene bez odgađanja te da se ispita mogućnost uspostave drugih djelotvornijih mjera koje bi uključivale i instrumente za okončanje nezakonitih aktivnosti poreznih oaza. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Odbor smatra da je potrebno poduzeti odlučnije korake kako bi se olakšalo korištenje javnih sredstava za ulaganja, primjerice izuzimanjem izdataka za javna ulaganja iz izračuna deficita pri primjeni fiskalnih pravila EU-a (tzv. zlatno pravilo), uzimajući u obzir održivost postojećih razina zaduženja. |
| --- | --- |

4.2

Bruxelles, 24. siječnja 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Definicija otpornosti tržišta rada preuzeta je iz izvješća OECD-a iz 2012. pod naslovom What makes labour markets resilient during recessions? („Otpornost tržišta rada u vrijeme recesije”) u sklopu publikacije OECD Employment Outlook („Predviđanja OECD-a u pogledu zapošljavanja”), OECD Publishing, Pariz.

1

What makes labour markets resilient during recessions?

OECD Employment Outlook

(2)  SL C 62, 15.2.2019., str. 312.

2

(3)  Razlika između stvarnog i potencijalnog BDP-a kao udio potencijalnog BDP-a.

3

(4)  Vidjeti: Europska komisija (2018.), Analysis of the Euro Area economy („Analiza gospodarstva europodručja”), SWD(2018), 467 final, str. 8.

4

Analysis of the Euro Area economy

(5)  SL C 62, 15.2.2019., str. 312.

5

(6)  Statistical Annex, European Economic Forecast – Autumn 2018 („Statistički prilog, europska gospodarska prognoza, jesen 2018.”), tablica 50., str. 196.

6

(7)  Vidjeti: Europska komisija (2018.), Analysis of the Euro Area economy („Analiza gospodarstva europodručja”), SWD(2018), 467 final.

7

Analysis of the Euro Area economy

---

| 10.5.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/53 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 159/53

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom. Doprinos Europske komisije sastanku čelnika u Salzburgu održanom 19. – 20. rujna 2018.

(COM(2018) 634 final — 2018/0329 COD)

(2019/C 159/08)

Izvjestitelj: José Antonio MORENO DÍAZ

Suizvjestiteljica: Vladimíra DRBALOVÁ

| Zahtjev za savjetovanje: | Komisija 24.10.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 18.12.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.1.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 540 |
| Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): | 169/2/6 |

Zahtjev za savjetovanje:

Komisija 24.10.2018.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

18.12.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.1.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

540

Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani):

169/2/6

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO prima na znanje argumente Europske komisije za preinaku Direktive o vraćanju (1), no ponavlja da je za EU ponajprije ključno da ima zajedničku politiku i zakonodavstvo u području zakonitih migracija, kao i u području međunarodne zaštite i pružanja azila (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO izražava zabrinutost zbog nejednakosti u pogledu kriterija upravljanja migracijama u državama članicama EU-a, osobito u pogledu postupanja prema nezakonitim migrantima, što dovodi do pravne nesigurnosti i nejednakog postupanja. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da je Komisija o tome trebala pokrenuti postupak komunikacije i savjetovanja s vladama i civilnim društvom u novim okolnostima, kao što je to učinila u ranijoj fazi u pogledu Zelene knjige (3). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da je Komisija trebala pružiti podatke, ili barem procjene, o razini primjene Direktive 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) o vraćanjima i njezinoj razini primjenjivosti, kao i o stupnju praćenja učinkovitosti njezine primjene, glavnim teškoćama do kojih je došlo tijekom razdoblja kad je bila na snazi i stupnju usklađenosti u različitim državama članicama. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komisija bi trebala biti barem malo samokritična ili provesti analizu kako bi objasnila niske stope vraćanja koje su provele države članice i jasno utvrdila razloge za to i/ili odgovorne osobe. Ako država članica nije primijenila Direktivu niti poštovala Preporuku Komisije (EU) 2017/432 (5) iz 2017. o povećanju učinkovitosti vraćanja, potrebno je provesti procjenu učinka. Ta analiza trebala bi obuhvaćati procjenu načina na koji su države članice pristupile stvaranju operativnih programa za pružanje pomoći i savjetovanja pri vraćanju te usporedbu isplativosti dobrovoljnih i prisilnih vraćanja. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO je svjestan toga da struja ekstremne desne i nacionalističke retorike o migraciji potiče ksenofobna i netolerantna stajališta. EGSO smatra da bi sveobuhvatna i zajednička migracijska politika EU-a najviše išla u prilog ublažavanju strahova europskih građana. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | U skladu sa stajalištima EGSO-a iz drugih mišljenja (6), potrebno je usvojiti drugačiju retoriku o migracijama kojom bi se olakšalo zauzimanje blažeg stajališta o toj pojavi kao običnom društvenom i gospodarskom čimbeniku i omogućilo osvještavanje društva o tom pitanju. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | S druge strane, EGSO može poduprijeti zaključke Europskog vijeća iz lipnja 2018. u kojima se navodi da je preduvjet za funkcioniranje migracijske politike EU-a sveobuhvatan pristup s usklađenim djelovanjem na unutarnjem i vanjskom planu kako bi se zajamčila učinkovita kontrola vanjskih granica EU-a, u skladu s načelima i vrijednostima EU-a, te da je i dalje potrebno ulagati takve napore kako bi se spriječile humanitarne katastrofe (7). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Podaci koje je Europsko vijeće dostavilo 18. listopada (8) otkrivaju da su se nezakoniti dolasci u EU smanjili za 95 %. Istodobno, podaci IOM-a iz rujna 2018. (9) pokazuju da je u EU do tog datuma morskim putem stiglo 83 067 osoba, a 1 987 ljudi smrtno je stradalo. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO smatra da je učinkovita politika vraćanja sastavni dio sveobuhvatne politike EU-a o migraciji i azilu. Međutim, takva politika ne postoji i Komisija bi trebala postupiti na usklađen i odmjeren način te ne bi trebala promatrati migracije samo sa sigurnosnog stajališta usmjerenog na politiku s kojeg se migracije promatraju kao kazneno pitanje. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO smatra da je potrebno provesti komparativnu studiju o centrima za zadržavanje u EU-u, njihovu stanju i usklađenosti s ljudskim pravima. Ta se studija treba temeljiti na točnim podacima i posjetima. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO pozdravlja napore koje Komisija ulaže u brzo donošenje odluka o vraćanju te ta nastojanja povezuje s odlukom o odbijanju azila i odlukom o prekidu zakonitog boravka, kao i općenito s bržim i učinkovitijim postupkom vraćanja. Čak je i u tom slučaju, potrebno uzeti u obzir realističnost predloženih vremenskih okvira i procjenu prepreka kojima bi se mogla spriječiti ta namjera. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO istodobno smatra da je učinkovita politika vraćanja povezana s postupkom učinkovite suradnje s trećim zemljama te sklapanjem i provedbom sporazuma o ponovnom prihvatu i poziva Komisiju da poduzme dodatne napore, a države članice da te sporazume iskoriste na najbolji mogući način. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO također smatra da je potrebno navesti najbolje prakse koje se u određenim državama članicama EU-a primjenjuju za sprečavanje dugotrajnog nezakonitog boravka stranih državljana. Takve najbolje prakse obuhvaćaju dodjeljivanje boravišnih dozvola iznimno na osnovi snažnih društvenih, poslovnih i obiteljskih veza, odnosno „arraigo” u Španjolskoj ili odredbu „Duldung” u Njemačkoj. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Kontekst i prijedlog Komisije

| 2.1. | Europska unija od 1999. radi na razvoju sveobuhvatnog pristupa migraciji koji obuhvaća usklađenost uvjeta za ponovni prihvat, prava državljana trećih zemalja sa zakonitim boravkom i razvoj pravnih mjera i praktične suradnje za sprečavanje nezakonite migracije. Cilj Direktive 2008/115/EZ o vraćanju bio je uspostaviti učinkovitu politiku vraćanja i repatrijacije na temelju zajedničkih standarda, no izvješće o provedbi Direktive o vraćanju objavljeno 2014. pokazalo je vrlo slab napredak u poboljšanju stvarne stope vraćanja EU-a: 2014. – 36,3 %, 2015. – 36,8 %, 2016. – 45,8 %, 2017. – 36,6 %. Ta se stopa nije poboljšala ni Preporukom (EU) 2017/432, koja je sadržavala niz mjera koje države članice trebaju poduzeti kako bi u cijelosti iskoristile fleksibilnost koja se pruža Direktivom. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Bez izmjene područja primjene direktive ili utjecaja na zaštitu postojećih prava migranata, uključujući u pogledu najboljih interesa djeteta, obiteljskog života i zdravstvenog stanja te načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, preinakom Direktive trebala bi se povećati učinkovitost postupka vraćanja predlaganjem:






  — | veće usklađenosti i više sinergija s postupcima azila, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

veće usklađenosti i više sinergija s postupcima azila,

| — | novog postupka na granici, |
| --- | --- |

—

novog postupka na granici,

| — | jasnih postupaka i pravila za sprečavanje zloupotreba, |
| --- | --- |

—

jasnih postupaka i pravila za sprečavanje zloupotreba,

| — | prijedloga za promicanje učinkovitih dobrovoljnih povrataka, |
| --- | --- |

—

prijedloga za promicanje učinkovitih dobrovoljnih povrataka,

| — | jasnih pravila o zadržavanju. |
| --- | --- |

—

jasnih pravila o zadržavanju.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO izražava zabrinutost zbog nejednakosti u pogledu kriterija upravljanja migracijama u državama članicama, osobito u pogledu postupanja prema nezakonitim migrantima, što dovodi do pravne nesigurnosti i nejednakog postupanja. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO ponavlja svoje preporuke iznesene u mišljenju o Komunikaciji Komisije iz 2002. o politici Zajednice o vraćanju osoba s nezakonitim boravkom jer smatra da te preporuke od tada nisu, ili nisu u potpunosti, uključene u različite zakonodavne mjere uvedene na razini Unije, posebno u pogledu prava nezakonitih migranata, reguliranja, prisilnog vraćanja, pravnog lijeka, prava na obiteljsko jedinstvo, zadržavanja te potrebe za istinski zajedničkom politikom u području zakonite migracije (10). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Navedena namjera preinake, koja se odnosi na poboljšanje učinkovitosti postupaka vraćanja, ubrzanje postupaka i izravno povezivanje s donošenjem odluka o odbijanju azila i odlukama o prekidu zakonitog boravka, svakako je dobrodošla. Države članice imaju pravo na vraćanje nezakonitih migranata pod uvjetom da su na snazi pravedni i učinkoviti sustavi azila kojima se u cijelosti poštuje načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja. Međutim, s obzirom na navedene ciljeve predložene izmjene, EGSO je zabrinut zbog učinka koji bi one mogle imati te se pita o njihovoj učinkovitosti, i to zbog straha da bi te promjene samo mogle dovesti do još teže situacije i strožih mjera. Osnovno načelo na kojemu se temelji prioritet dobrovoljnog povratka, kako je navedeno u izvornoj Direktivi 2008/115/EZ, ne treba se odbaciti i zamijeniti isključivo represivnim politikama. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Prijedlog bi trebalo ocjenjivati i u smislu održivosti njegovih ciljeva, posebice ako se želi zadržati njegova usklađenost s ljudskim pravima. Jednostavno je nemoguće provesti opće vraćanje svih državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom na području EU-a. S obzirom na iskustva stečena tijekom posljednjih godina i na temelju nerazmjernih ljudskih, gospodarskih i drugih troškova koje bi to izazvalo, to ne može biti jedini način postizanja zakonitog statusa. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tijekom posljednjih deset godina nije bilo učinkovite provedbe, praćenja ni procjene politike vraćanja koja, osim toga, i dalje nije učinkovito uključena u sveobuhvatnu i zajedničku migracijsku politiku EU-a. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komisija je u Prijedlogu trebala objasniti zašto države članice nisu ispravno primjenjivale Direktivu 2008/115/EZ, niti provodile Preporuku (EU) 2017/432 koja obuhvaća smjernice o provedbi Direktive, te poziva države članice da poduzmu potrebne korake za uklanjanje pravnih i praktičnih prepreka koje otežavaju povratak. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Slično tomu, u kontekstu sve veće socijalne nesigurnosti potrebno je pokušati objaviti stvarne podatke o nezakonitoj migraciji u EU-u i odgovorno ih protumačiti kako bi se izbjegla ksenofobna i rasistička retorika kakvu promiče ekstremna desnica. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | S obzirom na razvoj događaja od 2008., Komisija izmjenu Direktive smatra načinom postizanja zakonitog cilja za obnovu zakonitosti i poboljšanje učinkovitosti provedbe povrataka. Međutim, postoji mnogo drugih metoda kojima se taj isti učinak postiže na djelotvorniji i manje složen način (npr. dobrovoljni povratak, prilagođeno reguliranje itd.). EGSO smatra da je učinkovita politika vraćanja sastavni dio sveobuhvatne politike EU-a o migraciji i azilu. Međutim, takva politika ne postoji i Komisija bi trebala postupiti na samokritičan, usklađen i odmjeren način te ne bi trebala promatrati migracije samo sa stajališta sigurnosti i policijskog djelovanja kojim se migracije promatraju kao kazneno pitanje (11). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | U našem prethodnom mišljenju navodi se sljedeće: „EGSO podsjeća Komisiju da je u mnogim svojim mišljenjima skrenuo pozornost na potrebu za poduzimanjem regulatornih mjera” (12). Međutim, europskim zakonodavstvom predviđaju se mjere za okončavanje nezakonitog statusa osobe na razuman i konstruktivan način. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Primjeri takvih mjera mogu se pronaći u članku 6. – Odluka o vraćanju – i članku 7. – Dobrovoljni odlazak – Direktive 2008/115/EZ, koje su države članice slabo istražile i primjenjivale, posebice u slučajevima bezuspješnog pokušaja vraćanja osobe. U tom svjetlu, EGSO pozdravlja Preporuku (EU) 2017/432 za izradu operativnih programa za potporu dobrovoljnom povratku. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Nadalje, EGSO napominje da se pravila koja se primjenjuju na udaljavanje europskih građana i članova njihovih obitelji na temelju opasnosti za javni poredak ili javnu sigurnost (13) ne primjenjuju na nezakonite migrante. Ovdje se pozivamo na mogućnost da se zatraži ukidanje naloga za udaljavanje zbog promjene okolnosti nakon razumnoga roka, odnosno dvije godine nakon izdavanja naloga, i obvezu da se nalog za udaljavanje ne provede bez procjene okolnosti. Ne čini se razumnim da se pristup koji važi za europske građane – tj. samo zbog opasnosti za javni poredak ili javnu sigurnost – ne može primjenjivati i u slučaju osoba koje su u nepovoljnom položaju samo zbog problema s dokumentacijom ako je došlo do znatnih promjena u njihovim okolnostima. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ključno je da postupak vraćanja obuhvaća odgovarajuće mehanizme i učinkovitu zaštitu, koji nadilaze samo mogućnost donošenja odluka ili žalbi, kako bi se zaštitila prava i interesi državljana trećih zemalja u tim postupcima. Treba postojati učinkovit način provedbe tih prava uz odgovarajuću pravnu pomoć; svaki postupak treba automatski dodijeliti odgovarajućem odvjetniku koji je prošao prilagođeno osposobljavanje i koji će pripremiti obranu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Politika kaznenog progona osoba s nezakonitim boravkom treba biti usklađena s opsežnom i snažnom zabranom identifikacije osoba na temelju njihove etničke i/ili religijske pripadnosti. Zbog trenutačnog ublažavanja te zabrane u Europi bi rasne manjine nepravedno mogle biti izložene sumnjičavosti i kontrolama nadležnih tijela. Činjenica da je Odbor UN-a za ljudska prava u srpnju 2009. (14) ukorio Španjolsku zbog zadržavanja španjolske državljanke zbog sumnje da je nezakonita migrantica samo zato što je crne boje kože, govori mnogo toga. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO smatra da je potrebno provesti komparativnu studiju o centrima za zadržavanje u EU-u, njihovu stanju i usklađenosti s ljudskim pravima. Ta se studija treba temeljiti na točnim podacima i posjetima. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO također predlaže da Komisija stalno ispituje pristup država članica stvaranju operativnih programa za pružanje veće potpore i savjetovanja u pogledu vraćanja, uključujući potporu za reintegraciju u trećim zemljama vraćanja – programa koji su se trebali početi uspostavljati 2017. godine. Ta bi studija trebala obuhvaćati usporedbu isplativosti dobrovoljnih i prisilnih povrataka. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EGSO također želi navesti najbolje prakse koje se u određenim zemljama EU-a primjenjuju za sprečavanje dugotrajnog nezakonitog boravka nezakonitih migranata. Takve najbolje prakse obuhvaćaju „arraigo” u Španjolskoj i „Duldung” u Njemačkoj, čime se nekim stranim državljanima koji borave na njihovu državnom području u nezakonitim uvjetima iznimno omogućuje dobivanje zakonitog statusa pod uvjetom da ispune određene zahtjeve; to odobrenje izdaje se na pojedinačnoj i selektivnoj osnovi. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Analiza predloženih izmjena

| 5.1. | Tekst Direktive vrlo je jasan i uvodi devet posebnih izmjena na koje se usmjerava mišljenje EGSO-a. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Postoji potreba za objektivnim kriterijima na razini EU-a kojima se određuje postoji li opasnost od bijega, uključujući neovlaštena sekundarna kretanja. Kako bi se spriječila različita ili neučinkovita tumačenja, u članku 6. Prijedloga iznosi se zajednički popis objektivnih kriterija za utvrđivanje postojanja opasnosti od bijega kao dio cjelokupne procjene posebnih okolnosti pojedinačnog slučaja. Popis kriterija suviše je opsežan i nadilazi Preporuku (EU) 2017/432. Rezultat je taj da, iako su Direktivom predviđene dvije vrste postupaka vraćanja – jednog hitnog i izvanrednog, bez dobrovoljnog odlaska i odlaska podložnog drugim opterećenjima; i drugog sa zaštitnim mjerama i s mogućnošću dobrovoljne usklađenosti – u praksi će većina nezakonitih migranata podlijegati postupku koji bi, u teoriji, trebao biti izniman. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Samo ograničen broj predloženih objektivnih kriterija iz članka 6., koji proizlaze iz Preporuke (EU) 2017/432 i u izmijenjenom tekstu odgovaraju kriterijima u točkama (f), (h) i (k), služi strogoj definiciji „opasnosti od bijega”. Točka (j) također se može smatrati prikladnim kriterijem u skladu s odredbama članka 7. koji se odnosi na obvezu suradnje.






  a) | Nepostojanje dokumentacije u početnoj fazi postupaka može se u većini slučajeva ispraviti na zahtjev koji, ako se ne ispuni, može dovesti do točke (f). |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

a)

Nepostojanje dokumentacije u početnoj fazi postupaka može se u većini slučajeva ispraviti na zahtjev koji, ako se ne ispuni, može dovesti do točke (f).

| b) | Tim se ciljem teret dokaza prebacuje na migranta koji će morati dokazati stvarno boravište, čime se gubi temeljna pravna zaštita. Velike teškoće u pogledu smještaja, posebice one koje mnoge općine prouzročuju strancima općenito, posebno osobama s nezakonitim statusom, daju ovoj točki nerazmjernu veličinu. |
| --- | --- |

b)

Tim se ciljem teret dokaza prebacuje na migranta koji će morati dokazati stvarno boravište, čime se gubi temeljna pravna zaštita. Velike teškoće u pogledu smještaja, posebice one koje mnoge općine prouzročuju strancima općenito, posebno osobama s nezakonitim statusom, daju ovoj točki nerazmjernu veličinu.

| c) | Ako želimo izbjeći mogućnost da se SVE nezakonite migrante optuži za opasnost od bijega, što znači da će se u cijelosti odbaciti postupci sa zaštitom, opasnost od bijega ne može se definirati takvim parametrima. Naime, svatko tko je lišen prava na rad lišen je i gospodarskih izvora i stoga će većina nezakonitih migranata patiti zbog nedostatka financijskih sredstava. |
| --- | --- |

c)

Ako želimo izbjeći mogućnost da se SVE nezakonite migrante optuži za opasnost od bijega, što znači da će se u cijelosti odbaciti postupci sa zaštitom, opasnost od bijega ne može se definirati takvim parametrima. Naime, svatko tko je lišen prava na rad lišen je i gospodarskih izvora i stoga će većina nezakonitih migranata patiti zbog nedostatka financijskih sredstava.

| d) | S obzirom na politiku zatvorenih granica koju provode države članice, mnogi će nezakoniti (pa čak i zakoniti) migranti ilegalno ući na teritorij država članica. |
| --- | --- |

d)

S obzirom na politiku zatvorenih granica koju provode države članice, mnogi će nezakoniti (pa čak i zakoniti) migranti ilegalno ući na teritorij država članica.

| e) | Ako se nezakoniti migrant kreće između država članica, to se automatski smatra neovlaštenim kretanjem, ali to ne mora biti razlog za utvrđivanje opasnosti od bijega. |
| --- | --- |

e)

Ako se nezakoniti migrant kreće između država članica, to se automatski smatra neovlaštenim kretanjem, ali to ne mora biti razlog za utvrđivanje opasnosti od bijega.

| g) | Podvrgavanje odluci o vraćanju druge države članice. Ako se samom Direktivom omogućuje izravna provedba te odluke druge države, nema smisla isticati ovu mogućnost. |
| --- | --- |

g)

Podvrgavanje odluci o vraćanju druge države članice. Ako se samom Direktivom omogućuje izravna provedba te odluke druge države, nema smisla isticati ovu mogućnost.

| i) | Neusklađenost sa zahtjevima za odlazak u drugu državu članicu u kojoj zakonito borave. U takvim je slučajevima pokretanje postupka udaljavanja bez dobrovoljnog odlaska u zemlju podrijetla u cijelosti neproporcionalno. U takvim slučajevima potrebna je određena vrsta obvezne mjere za njihov odlazak u drugu državu članicu, ali ne udaljavanjem u zemlju podrijetla, osobito ne putem hitnog postupka. |
| --- | --- |

i)

Neusklađenost sa zahtjevima za odlazak u drugu državu članicu u kojoj zakonito borave. U takvim je slučajevima pokretanje postupka udaljavanja bez dobrovoljnog odlaska u zemlju podrijetla u cijelosti neproporcionalno. U takvim slučajevima potrebna je određena vrsta obvezne mjere za njihov odlazak u drugu državu članicu, ali ne udaljavanjem u zemlju podrijetla, osobito ne putem hitnog postupka.

| 5.3. | Kao uvod u analizu članaka 7. i 8. i drugih članaka u Prijedlogu, potrebno je razjasniti sljedeće: u cijelom tekstu tih promjena vidljiv je jasan nedostatak razumijevanja pravne prirode odluke o vraćanju koji će, nakon što se razjasni, potkopati sveobuhvatan izazov u pogledu stavka 3. koji se odražava u novom članku 8. Direktive. Odluka o vraćanju sadržava izvršnu odluku koju je donijela država koja ima izravan učinak na osobni aspekt čovjeka u pogledu prava i interesa. Osim toga, obrazloženje je obično izravno ili neizravno povezano s ispunjenjem obveza ili određenim ponašanjem za koje je osoba optužena, pri čemu ta osoba zaslužuje odgovarajući postupak radi provjere istinitosti tih navoda koji se u takvim slučajevima nesumnjivo mogu neovisno potkrijepiti. Sve navedeno upućuje na to da je udaljavanje sankcija ili kazna administrativne, a ne kaznene prirode, no njome se upravlja prema jednakim ustavnim načelima i temeljnim pravima kao u slučaju kaznenog prava. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | U pogledu članka 7. – obveza suradnje – EGSO navodi pretpostavku Komisije da obveza državljana trećih zemalja da surađuju s nadležnim tijelima država članica u svim fazama postupka vraćanja može pridonijeti brzoj provedbi i učinkovitosti tih postupaka. Međutim, potrebno je napomenuti da se time izravno krši temeljno pravo nepodnošenja dokaza protiv samog sebe. Obveze iz ovog članka mogu se svesti samo na jednu: suradnju u postupku koji je usmjeren protiv samog sebe. Članak 8. – odluka o vraćanju – sada se od države članice zahtijeva da izda odluku o vraćanju odmah nakon donošenja odluke kojom se prekida zakonit boravak državljana treće zemlje, uključujući odluku kojom se ne dodjeljuje status izbjeglice ili status supsidijarne zaštite. EGSO smatra da bi članak 8. trebalo proširiti tako da obuhvaća mogućnost da se državljanima trećih zemalja pruži prilika da se usklade s obvezom da samostalno napuste zemlju ili da potraže alternativne načine reguliranja svoje situacije. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Članak 9. – dobrovoljni odlazak – navodi se da je za dobrovoljni odlazak potrebno utvrditi odgovarajuće razdoblje od 30 dana, čime se poništava izvorna odredba od 7 do 30 dana. Dok je najdulje razdoblje od samo 30 dana bilo osnova za primjedbe, postojanje najkraćeg razdoblja služilo je kao zaštitna mjera. Ukidanje tog najkraćeg razdoblja omogućuje državama članicama da uopće ne dozvole razdoblje predviđeno za dobrovoljni odlazak. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Nova mjera iz članka 13. omogućuje državama članicama da nametnu zabranu ulaska, koja nije priložena odluci o vraćanju, za državljane treće zemlje čiji je nezakoniti boravak u državi članici otkriven pri (dobrovoljnom) izlasku iz EU-a. EGSO tu mjeru smatra kaznom koja se nameće osobi koja u tom trenutku poštuje zakon, tj. napušta područje EU-a i prekida svoj nezakoniti boravak. Osim toga, mjera se može promatrati i kao osiguranje od ponovnog ulaska u dotičnu državu članicu. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | U članku 14. o upravljanju vraćanjem od svake se države članice traži da uspostavlja, provodi, održava i dodatno razvija nacionalni sustav za upravljanje vraćanjem koji će obrađivati sve informacije potrebne za provedbu ove Direktive. Međutim, potrebno je zajamčiti tehničku usklađenost sa središnjim sustavom EU-a. Člankom 14. pruža se mogućnost državama članicama da uvedu operativni program za potporu onima kojima je u tom kontekstu potrebna. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | Nedostaci Schengenskog informacijskog sustava (SIS) znače da je mjerama potrebno poboljšati koordinaciju između država. Vrlo je upitno jesu li potrebna posebna pravila na razini Direktive kako bi se suočilo s ključnim pitanjima upravljanja praktične prirode. |
| --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | Prijedlog da države članice uspostave programe za pružanje logističke, financijske i druge materijalne pomoći za potporu dobrovoljnom povratku, koji bi obuhvaćali programe reintegracije, proizlazi iz Preporuke (EU) 2017/432. Komisija treba podupirati, pratiti i procjenjivati njihovu uspostavu. |
| --- | --- |

5.7.2.

| 5.8. | U članku 16. oklijeva se i isključivo usmjerava na „jedini slučaj u kojem se prema ovom Prijedlogu obvezno odobrava automatski suspenzivni učinak”, tj. opravdava se udaljavanje osoba čiji je zahtjev za međunarodnu zaštitu odbijen. Ne protivimo se navedenome, no EGSO smatra da postoje i drugi slučajevi u kojima bi suspenzija udaljavanja trebala imati sličnu automatsku narav kako bi se ojačalo područje primjene zaštitnih mjera ili jamstava. Neiscrpan popis trebao bi sadržavati:






  — | slučajeve u kojima postoji izravan ili neizravan utjecaj na maloljetnike, |
| --- | --- | --- |

5.8.

—

slučajeve u kojima postoji izravan ili neizravan utjecaj na maloljetnike,

| — | slučajeve u kojima postoji izravan ili neizravan utjecaj na članove obitelji u EU-u i koji stoga nisu obuhvaćeni Direktivom 2004/38/EZ, |
| --- | --- |

—

slučajeve u kojima postoji izravan ili neizravan utjecaj na članove obitelji u EU-u i koji stoga nisu obuhvaćeni Direktivom 2004/38/EZ,

| — | slučajeve u kojima postoji dokaziv rizik za zdravlje ili fizički integritet dotične osobe, |
| --- | --- |

—

slučajeve u kojima postoji dokaziv rizik za zdravlje ili fizički integritet dotične osobe,

| — | slučajeve u kojima se osoba vraća u zemlje koje su označene kao nesigurne, uključujući one u kojima se ne poštuju ljudska prava. |
| --- | --- |

—

slučajeve u kojima se osoba vraća u zemlje koje su označene kao nesigurne, uključujući one u kojima se ne poštuju ljudska prava.

| 5.9. | Što se tiče zadržavanja i uspostave razdoblja od barem tri mjeseca kao razdoblja maksimalnog zadržavanja, potrebno je istaknuti da činjenice upućuju na to da je razdoblje od manje od tri mjeseca dovoljno za postupak i potrebne korake kako bi se omogućila provedba udaljavanja u treću zemlju te da se gotovo ništa ne postiže produljivanjem tog razdoblja, neovisno o njegovu trajanju, pa čak i suprotno jer se osoba koja nije počinila kazneno djelo podvrgava takvoj ekstremnoj mjeri kao što je lišavanje slobode. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Ponovno potičemo na traženje drugih rješenja, kao što je „Duldung” u Njemačkoj ili „arraigo” u Španjolskoj, u slučaju kojih je potrebno mnogo manje od tri mjeseca da se utvrdi hoće li se moći provesti udaljavanje osobe. Preventivno zadržavanje privremena je mjera čija je svrha olakšavanje provedbe prisilnog vraćanja i sprečavanje bijega. Međutim, potrebno je isključiti njegovu pogrešnu uporabu kao prikriven oblik zatvaranja ili kažnjavanja za nezakonitu migraciju. Takvo zatvaranje izričito je zabranjeno sudskom praksom Suda EU-a (15). |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Slijedom toga, u okviru Direktive potrebno je zahtijevati da takvi centri za zadržavanje nisu usporedivi sa zatvorima ili gori od njih. Potrebno je naglasiti da unutarnji nadzor takvih centara nikada ne provode sigurnosne snage pojedine države jer je njihova uloga ograničena, nego da je za unutarnji nadzor odgovorna druga vrsta državnog tijela te da ujedno treba postojati minimalni standard prava osobe koja je zadržana, a koji je jednak ili bolji od pravnog statusa osoba u zatvorima u svakoj državi članici. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Izmjena iz članka 22. stavka 7. u cijelosti je suvišna jer se to već regulira različitim postupcima azila država članica. U svakom slučaju, nerazmjerno je da se osoba koja se može zadržati do najviše četiri mjeseca zbog vraćanja kao posljedice odbijanja zahtjeva za azil odmah uvodi u novo dodatno razdoblje od šest mjeseci s jednakim ciljem, odnosno repatrijacijom. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | EGSO se slaže s Komisijom da učinkovitost politike vraćanja EU-a također ovisi o suradnji zemalja podrijetla. EU je već postigao određeni napredak, no EGSO svakako poziva Komisiju da nastavi ulagati napore u tom području te istodobno potiče države članice da iskoriste te rezultate i sporazume. |
| --- | --- |

5.13.

Bruxelles, 23. siječnja 2019.

Predsjednik Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora

Predsjednik Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 634 final.

1

(2)  SL C 85, 8.4.2003., str. 51.

2

(3)  COM(2002) 175 final.

3

(4)  Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.).

4

(5)  Preporuka Komisije (EU) 2017/432 оd 7. ožujka 2017. o učinkovitijoj provedbi vraćanja u okviru Direktive 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 66, 11.3.2017., str. 15.)

5

(6)  Vidjeti mišljenje EGSO-a „Troškovi ne-imigracije i neintegracije”, (SL C 110, 22.3.2019., str. 1.).

6

(7)  Zaključci sa sastanka Europskog vijeća, 28.6.2018.

7

(8)  Zaključci sa sastanka Europskog vijeća, 18.10.2018.

8

(9)  IOM – Migration: Flow Monitoring Europe (IOM – „Migracije: Praćenje migracijskih tokova u Europi”).

9

(10)  SL C 85, 8.4.2003., str. 51.

10

(11)  Vidjeti izvješće Socijalne platforme za istraživanja u području migracija i azila – Crackdown on NGO's assisting refugees and other migrants.

11

(12)  SL C 85, 8.4.2003., str. 51.

12

(13)  Članci 32. i 33. Direktive 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice, kojom se izmjenjuje Uredba (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktive 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.).

13

(14)  FF. Komunikacija br. 1493/2006, Williams Lecraft protiv Španjolske

14

(15)  Presude Suda od 7. lipnja 2016., Affum, C-47/15, ECLI:EU:C:2016:408, i od 28. travnja 2011., El Dridi, C-61/11, ECLI:EU:C:2011:268.

15

Affum

El Dridi

---

| 10.5.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/60 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 159/60

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za očuvanje i kontrolu primjenjivih na području koje regulira Organizacija za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2115/2005 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 1386/2007

(COM(2018) 577 final – 2018/0304 (COD))

(2019/C 159/09)

Glavni izvjestitelj: Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće, 3.9.2018. |
| --- | --- |
| | Europski parlament, 10.9.2018. |
| Pravni temelj: | Članak 43. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.1.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 540 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 104/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće, 3.9.2018.

Europski parlament, 10.9.2018.

Pravni temelj:

Članak 43. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.1.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

540

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

104/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO smatra da je u pravo EU-a potrebno prenijeti mjere za očuvanje i kontrolu koje je donijela Organizacija za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (NAFO) kako bi se postigla njihova ujednačena i učinkovita provedba u EU-u. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Međutim, Odbor smatra da se podnesenim prijedlogom ne uspostavlja fleksibilan mehanizam za prenošenje pravila donesenih u okviru NAFO-a te da se ne rješava pitanje potrebe za njihovim godišnjim ažuriranjem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Odbor se zalaže za fleksibilniji i jednostavniji mehanizam te stoga predlaže Uredbu s jedinstvenim člankom kojim se utvrđuje da Europska unija mora na svoju flotu primjenjivati propise koje je odobrio NAFO. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO naglašava rizik uvođenja sustava delegiranih akata kojim se Komisiji dodjeljuju ovlasti za donošenje zakona, a da pritom ne podliježe redovnim postupcima. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Sažetak prijedloga Komisije

| 2.1. | Cilj je predloženog prijedloga u pravo Unije prenijeti mjere koje je NAFO donio u razdoblju 2008.–2017., pri čemu je 2017. godina stupanja na snagu izmijenjene Konvencije NAFO-a. S obzirom na to da se navedene mjere mijenjaju na godišnjoj osnovi, prijedlogom se predviđa prenošenje najnovijih među njima te se uspostavlja mehanizam za njihovo pojednostavnjenje i olakšavanje u budućnosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Stoga je predviđeno delegiranje ovlasti Komisiji kako bi se regulirale mjere koje se odnose na plovila koja djeluju u tom regulatornom području ili, primjerice, na ribolovne mogućnosti (ograničenja kvote i/ili ribolovnog napora), zabranu ribolova, usputni ulov, ribolov raža, sjevernih kozica i grenlandske ploče, očuvanje morskih pasa, ribolovni alat, zaštitu osjetljivih morskih ekosustava te inspekciju i kontrolu takvih aktivnosti. Opisano je ukupno 30 različitih vrsta mjera. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Prijedlogom se stavljaju izvan snage uredbe Vijeća (EZ) br. 2115/2005 (1) i (EZ) br. 1386/2007 (2). |
| --- | --- |

2.3.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO smatra da se mjere očuvanja i kontrole koje je donio NAFO moraju prenijeti u pravo EU-a kako bi se postigla njihova ujednačena i učinkovita provedba u EU-u. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Međutim, uzimajući u obzir da NAFO svake godine mijenja svoje mjere za očuvanje i kontrolu, Odbor smatra da se podnesenim prijedlogom ne uspostavlja fleksibilan mehanizam za prenošenje pravila donesenih u okviru NAFO-a, kao ni za njihovo godišnje ažuriranje. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Odbor smatra da bi najfleksibilniji mehanizam za provođenje tih redovitih ažuriranja pravila donesenih u okviru NAFO-a bila jednostavna uredba u kojoj se obrazlaže potreba za redovitim ažuriranjem pravila, barem kad je riječ o trideset predloženih područja, i koja sadrži jedan članak u kojem se utvrđuje čvrsta obveza EU-a da na svoju flotu primjenjuje pravila koja NAFO odobrava svake godine. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | U suprotnom, EGSO upozorava na rizik od trajne neusklađenosti između pravila donesenih u okviru NAFO-a i zakonodavstva koje je objavio EU, uz stupanj pravne nesigurnosti koji bi to moglo uzrokovati. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Odbor je zabrinut zbog lančanog smanjenja rokova predviđenih za određene postupke, s obzirom na to da Komisija smanjuje rok za slanje određenih obavijesti državama članicama, koje će zauzvrat te rokove morati smanjiti subjektima koji upravljaju ribarskim plovilima. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Odbor smatra da je jedini način za olakšavanje uvođenja sustava delegiranih akata mogućnost da Komisija utvrđuje pravila bez da podliježe redovnim postupcima. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | U članku 5. stavku 1. navodi se da države članice osiguravaju primjenu svih ograničenja ulova i napora na stokove utvrđene u važećim ribolovnim mogućnostima. EGSO smatra da je potrebno navesti „[...] ograničenja ulova i/ili napora [...]”. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | U članku 28., koji se odnosi na elektroničko izvješćivanje o programu promatrača, nejasna je formulacija iz stavka 3. i još u većoj mjeri iz stavka 1., jer nije poznato može li se upućivati na elektroničkog promatrača bez da ga se izričito spomene. Stoga Odbor smatra da može doći do zabune pri tumačenju sadržaja navedenog članka. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO smatra da ni u članku 31. stavku 1. točki (a), koji se odnosi na postupak nadzora, nije jasno kako je bez provođenja inspekcije moguće napraviti procjenu volumena ili sastava ulova iz jednog izvlačenja mreže. |
| --- | --- |

4.3.

Bruxelles, 23. siječnja 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2115/2005 od 20. prosinca 2005. o uspostavi plana oporavka grenlandske ploče u okviru Organizacije za ribarstvo na sjeverozapadnom Atlantiku (SL L 340, 23.12.2005., str. 3.).

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1386/2007 od 22. listopada 2007. o mjerama očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na području koje regulira Organizacija za ribarstvo na sjeverozapadnom Atlantiku (SL L 318, 5.12.2007., str. 1.).

2

---

Europski gospodarski i socijalni odbor

| 10.5.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/63 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 159/63

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže nacionalnih koordinacijskih centara

(COM(2018) 630 final — 2018/0328 (COD))

(2019/C 159/10)

Izvjestitelj: Antonio LONGO

Suizvjestitelj: Alberto MAZZOLA

| Zahtjev za savjetovanje: | Europsko vijeće, 5.10.2018.
  Europski parlament, 1.10.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 173. stavak 3., članci 188. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 9.01.2019. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.01.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 540 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 143/5/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europsko vijeće, 5.10.2018.

Europski parlament, 1.10.2018.

Pravni temelj:

članak 173. stavak 3., članci 188. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

9.01.2019.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.01.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

540

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

143/5/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja inicijativu Komisije i smatra da je ključna za razvoj industrijske strategije za kibersigurnost i strateški važna za postizanje snažne i široke digitalne autonomije. Ti su čimbenici nužni za jačanje europskih obrambenih mehanizama imajući u vidu kibernetički rat koji je u tijeku i koji bi mogao ugroziti političke, gospodarske i društvene sustave. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Odbor ističe da se svaka strategija za kibersigurnost treba temeljiti na općoj obaviještenosti i sigurnom ponašanju korisnika. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Odbor se slaže s općim ciljevima Prijedloga i svjestan je činjenice da će posebni aspekti funkcioniranja biti razrađeni u naknadnoj analizi. Međutim, s obzirom na to da je riječ o uredbi, smatra da je određene osjetljive aspekte povezane s upravljanjem, financiranjem i postizanjem zacrtanih ciljeva potrebno utvrditi unaprijed. Važno je da se buduća mreža i centar što više temelje na kiberkapacitetima i stručnom znanju država članica te da se u novom centru ne objedinjuju sve nadležnosti. Osim toga, valja spriječiti preklapanje djelatnosti buduće mreže i centra s postojećim mehanizmima i tijelima za suradnju. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO podržava proširenje suradnje na sektor industrije na temelju čvrstih obveza na znanstvenom i investicijskom polju te njegovo uključivanje u Upravni odbor u budućnosti. U slučaju trostrane suradnje između Europske komisije, država članica i industrije, prisutnost poduzeća iz zemalja koje nisu članice EU-a trebala bi biti ograničena na poduzeća koja već dugo postoje na europskom tlu i potpuno su uključena u europsku tehnološku i industrijsku bazu, pod uvjetom da podliježu odgovarajućim mehanizmima praćenja i kontrole, kao i poštovanju načela uzajamnosti i obveza povjerljivosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kibersigurnost treba biti zajednička obveza svih država članica koje stoga trebaju sudjelovati u Upravnom odboru na način koji je još potrebno definirati. Kad je riječ o financijskom doprinosu država članica, financijska sredstva iz europskih fondova mogla bi se dodijeliti svakoj od njih. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | U Prijedlogu je potrebno pojasniti kako će Centar moći intervenirati u koordinaciji financiranja programa Digitalna Europa i Obzor Europa te, prije svega, u skladu s kojim će se smjernicama obavljati javna nabava i dodjeljivati javni ugovori. Taj je aspekt nužan kako bi se izbjegla udvostručavanja ili preklapanja. Osim toga, kako bi se povećala financijska omotnica, preporučuje se proširenje sinergija s drugim financijskim instrumentima EU-a (npr. regionalnim fondovima, strukturnim fondovima, CEF-om, ERF-om, InvestEU-om...). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO smatra da je ključno utvrditi načine suradnje i odnose Europskog centra i nacionalnih centara. Nadalje, važno je da se nacionalni centri financiraju sredstvima EU-a, barem kad je riječ o administrativnim troškovima, te da se time olakša administrativna i stručna usklađenost kako bi se smanjio jaz među europskim državama. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Odbor ponovno ističe važnost ljudskog kapitala i nada se da će Centar za stručnost moći – u suradnji sa sveučilištima, istraživačkim centrima i centrima za visoko obrazovanje – promicati visokokvalitetno obrazovanje i osposobljavanje, među ostalim putem specifičnih obrazovnih programa na sveučilištima i visokim učilištima. Jednako tako, od ključne je važnosti predvidjeti posebnu potporu za novoosnovana te mala i srednja poduzeća. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da je od presudne važnosti pojasniti područja nadležnosti i granice između mandata Centra i Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA), pritom jasno utvrditi načine njihove suradnje i uzajamne potpore te izbjeći preklapanje nadležnosti i udvostručavanje napora. Slični problemi postoje u pogledu drugih tijela za kibersigurnost, kao što su EDA, Europol i CERT-EU te se preporučuje stvaranje mehanizama strukturiranog dijaloga među različitim tijelima. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Trenutačni okvir za kibersigurnost

| 2.1. | Tema kibersigurnosti nalazi se na vrhu programa EU-a jer je riječ o bitnom čimbeniku za obranu institucija, poduzeća i građana, kao i nužnom sredstvu za održavanje demokracija. Među pojavama koje uzrokuju najveću zabrinutost je eksponencijalno povećanje širenja malicioznih softvera na internetu putem automatskih sustava, čija je učestalost porasla sa 130 000 u 2007. godini na 8 milijuna u 2017. Nadalje, Unija je neto uvoznik proizvoda i rješenja za kibersigurnost, što dovodi do problema gospodarske konkurentnosti te civilne i vojne sigurnosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Iako EU posjeduje znatnu stručnost i iskustvo u području kibersigurnosti, industrija u tom sektoru, sveučilišta i istraživački centri i dalje su fragmentirani i neusklađeni te nemaju zajedničku razvojnu strategiju. Uzrok tome je činjenica da relevantni sektori kibersigurnosti (npr. energetika, svemir, obrana i promet) ne primaju dostatnu potporu te se ne iskorištavaju sinergije između sektora civilne i obrambene kibersigurnosti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kako bi odgovorio na sve veće izazove, EU je 2013. utvrdio strategiju kibersigurnosti u cilju promicanja pouzdanog, sigurnog i otvorenog kiberekosustava (1). Naknadno su 2016. donesene prve posebne mjere za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava (2). To je dovelo do stvaranja javno-privatnog partnerstva („JPP”) za kibersigurnost. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | U komunikaciji iz 2017. naslovljenoj „Otpornost, odvraćanje i obrana: jačanje kibersigurnosti EU-a” (3) istaknuta je potreba da se u EU-u zajamči zadržavanje i razvoj bitnih tehnoloških sposobnosti u području kibersigurnosti u cilju zaštite jedinstvenog digitalnog tržišta, a osobito u cilju zaštite ključnih mrežnih i informacijskih sustava i pružanja ključnih kibersigurnosnih usluga. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Stoga Unija mora moći zaštititi svoje digitalne resurse i procese i natjecati se na globalnom tržištu kibersigurnosti kako bi postigla snažnu i široku digitalnu autonomiju (4). |
| --- | --- |

2.5.

3.   Prijedlozi Komisije

| 3.1. | Svrha Centra za stručnost (ili „Centar ”) bit će olakšavanje i koordinacija rada Mreže nacionalnih centara, poticanje Zajednice stručnjaka za kibersigurnost, provedba programa tehnološkog razvoja te olakšavanje pristupa tako prikupljenom znanju. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Centar za stručnost će to ponajprije činiti provedbom relevantnih dijelova programa Digitalna Europa i Obzor Europa dodjelom bespovratnih sredstava i obavljanjem nabave. S obzirom na znatna ulaganja u kibersigurnost drugdje u svijetu i potrebu za koordinacijom i udruživanjem financijskih sredstava u Europi, predlaže se da se Centar za stručnost strukturira kao europsko partnerstvo s dvostrukim pravnim temeljem jer će se time olakšati zajednička ulaganja Unije, država članica i/ili industrije. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Prijedlogom se zahtijeva od država članica da djelovanju Mreže i Centra za stručnost pridonesu odgovarajućim iznosom. Predviđena financijska omotnica EU-a iznosi oko 2 milijarde EUR u okviru programa Digitalna Europa, utvrđuje se iznos iz programa Obzor Europa i ukupni doprinos država članica u barem jednakim iznosima kao doprinos Zajednice. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Glavno tijelo za donošenje odluka bit će Upravni odbor u kojem će biti zastupljene sve države članice, ali pravo glasa imaju samo one koje financijski pridonose. Sustav glasovanja u skladu je s načelom dvostruke većine kojim se zahtijeva 75 % financijskog doprinosa i 75 % glasova. Komisija ima 50 % glasova. Centru pomaže Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor kako bi se osigurao dijalog s poduzećima, potrošačima i drugim interesnim skupinama. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | U bliskoj suradnji s Mrežom nacionalnih koordinacijskih centara i Zajednicom stručnjaka za kibersigurnost, Centar bi bio glavno provedbeno tijelo za financijska sredstva EU-a namijenjena za informacijsku sigurnost u okviru predloženih programa Digitalna Europa i Obzor Europa. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Države članice odabiru nacionalne koordinacijske centre. Centri bi na raspolaganju trebali imati tehnološke stručnjake za područje kibersigurnosti ili izravan pristup takvim stručnjacima, osobito u područjima šifriranja, sigurnosnih usluga IKT-a, automatskog otkrivanja neovlaštenih pristupa, sigurnosti sustava, mrežne sigurnosti, sigurnosti softvera i aplikacija ili ljudskih i društvenih aspekata sigurnosti i privatnosti. Trebali bi biti sposobni djelotvorno surađivati i koordinirati aktivnosti s industrijom, javnim sektorom, uključujući tijela određena na temelju Direktive (EU) 2016/1148. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Opće napomene

| 4.1. | EGSO pozdravlja inicijativu Komisije i smatra je strateški važnom za razvoj kibersigurnosti u provedbi odluke donesene na sastanku na vrhu u Tallinnu u rujnu 2017. Tada su šefovi država i vlada pozvali Uniju da postane „globalna predvodnica u području kibersigurnosti do 2025. kako bismo osigurali povjerenje i zaštitu naših građana, potrošača i poduzeća na internetu te ostvarili slobodan i zakonom uređen internet”. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO ponavlja da je u tijeku pravi kibernetički rat koji može ugroziti političke, gospodarske i društvene sustave napadom na informacijske sustave institucija, ključnu infrastrukturu (energetika, promet, banke i financijske institucije...) i poduzeća te utjecanjem putem lažnih vijesti na izborne i demokratske postupke općenito (5). Stoga je potrebno snažno poticati osviještenost te čvrsto i pravodobno reagirati. Stoga je nužno uspostaviti jasnu i dobro podržanu industrijsku strategiju za kibersigurnost kao osnovni preduvjet za postizanje digitalne autonomije. EGSO smatra da u planu rada prioritet trebaju imati područja utvrđena u Direktivi (EU) 2016/1148 koja se primjenjuje na poduzeća koja pružaju ključne usluge, javne ili privatne, zbog njihove važnosti za društvo (6). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Odbor ističe da se svaka strategija za kibersigurnost treba temeljiti na općoj obaviještenosti i sigurnom ponašanju korisnika. Stoga sve tehnološke inicijative trebaju biti popraćene odgovarajućim kampanjama za obavješćivanje i podizanje svijesti kako bi se stvorila „kultura digitalne sigurnosti” (7). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Odbor se slaže s općim ciljevima Prijedloga i svjestan je činjenice da će posebni aspekti funkcioniranja biti razrađeni u naknadnoj analizi. Međutim, s obzirom na to da je riječ o uredbi, smatra da je određene osjetljive aspekte povezane s upravljanjem, financiranjem i postizanjem zacrtanih ciljeva potrebno utvrditi unaprijed. Važno je da se buduća mreža i centar što više temelje na kiberkapacitetima i stručnom znanju država članica te da se u novom centru ne objedinjuju sve nadležnosti. Osim toga, valja spriječiti preklapanje područja djelatnosti buduće mreže i centra s postojećim mehanizmima i tijelima za suradnju. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO podsjeća na to da je u svojem mišljenju TEN/646 o Aktu o kibersigurnosti (8) predložio trostranu suradnju u okviru javno-privatnog partnerstva između Europske komisije, država članica i industrije (uključujući MSP-ove), dok se postojećom strukturom, čiji pravni oblik treba pobliže odrediti, zapravo predviđa javno-javno partnerstvo između Europske komisije i država članica. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO podržava proširenje suradnje na sektor industrije na temelju čvrstih obveza na znanstvenom i investicijskom polju te njegovo uključivanje u Upravni odbor u budućnosti. EGSO podržava proširenje suradnje na sektor industrije na temelju čvrstih obveza na znanstvenom i investicijskom polju te njegovo uključivanje u Upravni odbor u budućnosti. Osnivanjem Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora neće se nužno zajamčiti dijalog s poduzećima, potrošačima i drugim interesnim skupinama. Nadalje, u novom kontekstu koji je izradila Komisija nije jasno kakvu će ulogu imati Europska organizacija za kibersigurnost (ECSO) uspostavljena u lipnju 2016. na poticaj Komisije kao njezina druga strana čiji mrežni kapital i znanje ne smiju biti rascjepkani. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | U slučaju trostrane suradnje, važno je posvetiti pozornost slučaju poduzeća iz trećih zemalja. Točnije, EGSO ističe da se ta suradnja treba temeljiti na strogom mehanizmu za sprečavanje prisutnosti poduzeća iz zemalja koje nisu članice EU-a jer bi to moglo narušiti sigurnost i autonomiju Unije. Relevantne odredbe utvrđene u Europskom programu industrijskog razvoja u području obrane (9) trebale bi se primjenjivati i u tom kontekstu. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | EGSO istodobno uviđa da bi neka poduzeća iz zemalja koje nisu članice EU-a, koja već dugo postoje na europskom tlu i potpuno su uključena u europsku tehnološku i industrijsku bazu, mogla biti vrlo korisna za projekte Zajednice te bi im trebala moći pristupiti pod uvjetom da države članice uspostave odgovarajuće mehanizme praćenja i kontrole tih poduzeća te da poštuju načelo uzajamnosti i obveze povjerljivosti. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.7. | Kibersigurnost treba biti zajednička obveza svih država članica koje stoga trebaju sudjelovati u Upravnom odboru na način koji je još potrebno definirati. Osim toga, važno je da sve države članice na odgovarajući način financijski pridonose inicijativi Komisije. Kad je riječ o financijskom doprinosu država članica, sredstva Zajednice mogu se dodijeliti svakoj od njih. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO se slaže da svaka država članica treba biti slobodna imenovati vlastitog predstavnika u Upravnom odboru Europskog centra za stručnost. Odbor preporučuje jasno definiranje obrazovnih profila nacionalnih predstavnika pri čemu je potrebno strateške i tehnološke vještine dopuniti upravljačkim, administrativnim i proračunskim vještinama. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | U Prijedlogu je potrebno pojasniti kako će Centar moći intervenirati u koordinaciji financiranja programa Digitalna Europa i Obzor Europa, o čemu se i dalje pregovara, te, prije svega, u skladu s kojim će se smjernicama obavljati javna nabava i dodjeljivati javni ugovori. Taj je aspekt nužan kako bi se izbjegla udvostručavanja ili preklapanja. Osim toga, kako bi se povećala financijska omotnica, preporučuje se proširenje sinergija s drugim financijskim instrumentima EU-a (npr. regionalnim fondovima, strukturnim fondovima, CEF-om, ERF-om, InvestEU-om...). Odbor se nada da će Mreža nacionalnih centara biti uključena u upravljanje i koordinaciju fondova. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EGSO napominje da bi Savjetodavni odbor trebao imati 16 članova te da se ne navode mehanizmi uz pomoć kojih bi se trebalo doprijeti do poslovnog sektora, sveučilišta, istraživačkog sektora i potrošača. Odbor smatra da bi bilo korisno i prikladno da članovi tog odbora posjeduju visoku razinu znanja na tom polju te da na uravnotežen način predstavljaju različite relevantne sektore. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EGSO smatra da je važno utvrditi načine suradnje i odnose Europskog centra i nacionalnih centara. Nadalje, važno je da se nacionalni centri financiraju sredstvima EU-a, barem kad je riječ o administrativnim troškovima, te da se time olakša administrativna i stručna usklađenost kako bi se smanjio jaz među europskim državama. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | U skladu sa svojim prethodnim mišljenjima (10), EGSO ističe važnost osiguravanja visokokvalitetnog obrazovanja i osposobljavanja ljudskih resursa u području kibersigurnosti, među ostalim putem posebnih obrazovnih, sveučilišnih i poslijediplomskih programa. Osim toga, važno je pružiti i odgovarajuću financijsku potporu MSP-ovima te novoosnovanim poduzećima iz tog sektora (11) koji su ključni za razvoj suvremenih istraživanja. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EGSO smatra da je od presudne važnosti pojasniti područja nadležnosti i granice između mandata Centra i ENISA-e, a pritom jasno utvrditi načine njihove suradnje i uzajamne potpore te izbjeći preklapanje nadležnosti i udvostručavanje napora (12). Prijedlogom uredbe predviđa se prisutnost izaslanika Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost kao stalnog promatrača u Upravnom odboru, ali njegova nazočnost ne jamči strukturirani dijalog između ta dva tijela. Slični problemi postoje u pogledu drugih tijela za kibersigurnost, kao što su EDA, Europol i CERT-EU. U tom je smislu zanimljiv memorandum o razumijevanju koji je potpisan u svibnju 2018. između ENISA-e, EDA-e, Europol-a i CERT-EU-a. |
| --- | --- |

4.13.

Bruxelles, 23. siječnja 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  JOIN(2013) 1 final.

1

(2)  Direktiva (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (SL L 194, 19.7.2016., str. 1.).

2

(3)  JOIN(2017) 450 final.

3

(4)  SL C 227, 28.6.2018., str. 86.

4

(5)  Informativno izvješće „Upotreba medija u svrhu utjecanja na društvene i političke procese u EU-u i istočnim susjednim zemljama”, Vareikytė, 2014.

5

(6)  SL C 227, 28.6.2018., str. 86.

6

(7)  SL C 227, 28.6.2018., str. 86.

7

(8)  SL C 227, 28.6.2018., str. 86.

8

(9)  COM(2017) 294.

9

(10)  SL C 451, 16.12. 2014., str. 25.

10

(11)  SL C 227, 28.6.2018., str. 86.

11

(12)  SL C 227, 28.6.2018., str. 86.

12

---

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

| 10.5.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/68 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 159/68

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o prilagodbi Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj učinkovitosti (kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2018/2002) i Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (Upravljanje energetskom unijom) zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije

(COM(2018)744 final – 2018/0385 (COD))

(2019/C 159/11)

Glavni izvjestitelj: Séamus BOLAND

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 15.11.2018.
  Vijeće Europske unije, 26.11.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 192. stavak 1., članak 194. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Odluka Predsjedništva: | 11.12.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.1.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 540 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 106/0/0 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 15.11.2018.

Vijeće Europske unije, 26.11.2018.

Pravni temelj:

članak 192. stavak 1., članak 194. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Odluka Predsjedništva:

11.12.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.1.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

540

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

106/0/0

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja prijedlog za izmjenu zakonodavstva EU-a o energetskoj učinkovitosti, koja je potrebna zbog izlaska Ujedinjene Kraljevine iz EU-a. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO uviđa da su izmjene tehničke prirode te pozdravlja činjenicu da će one pomoći novom EU-u sastavljenom od 27 članica da nastavi s provedbom Direktive2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (1) o energetskoj učinkovitosti i Uredbe (2) o upravljanju energetskom unijom. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO pozdravlja činjenicu da predložene izmjene neće utjecati na dodatni zamah mjerodavnih direktiva o energiji, kao što je navedeno prilikom objave političkog dogovora u lipnju 2018. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO preporučuje da EU potakne Ujedinjenu Kraljevinu da nakon Brexita preuzme ciljeve sadržane u dogovoru o ciljnim vrijednostima koji je sadržan u Direktivi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO preporučuje Europskoj komisiji da se obveže na uvođenje sveobuhvatne komunikacijske strategije na razini cijelog EU-a kojom bi se osiguralo hitno postizanje ciljeva Direktive o energetskoj učinkovitosti i Uredbe o upravljanju energetskom unijom, posebice nakon Brexita. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO snažno preporučuje da EU iskoristi sve mogućnosti za uključivanje civilnog društva u postizanje ciljeva energetske učinkovitosti, što podrazumijeva i ovaj postupak izmjene, koji je nužan zbog Brexita. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO preporučuje Komisiji da se pobrine za to da zbog tih izmjena ne dođe do neželjenih posljedica na proračun i ljudska prava. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Kontekst

| 2.1. | Direktiva EU-a o energetskoj učinkovitosti i Uredba o upravljanju energetskom unijom ključni su instrumenti za postizanje ciljnih vrijednosti EU-a do 2030. u pogledu energetske učinkovitosti, čime bi EU ispunio i svoje obveze u vezi s okolišem preuzete u okviru raznih međunarodnih sporazuma. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | U sklopu priprema za povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije, Komisija je predložila izmjenu zakonodavstva EU-a o energetskoj učinkovitosti i Uredbe o upravljanju energetskom unijom. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nužnost tog prijedloga proizlazi iz toga da se podaci o potrošnji energije navedeni u revidiranoj Direktivi o energetskoj učinkovitosti i Uredbi o upravljanju energetskom unijom temelje na činjenici da Unija ima 28 država članica, te se stoga trebaju izmijeniti kako bi odrazili činjenicu da nova Unija ima 27 članica. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kao što se navodi u političkom sporazumu iz lipnja 2018., u kojemu se naglašava predanost postizanju ciljne vrijednosti za energetsku učinkovitost od barem 32,5 % do 2030., taj prijedlog neće utjecati na ciljne vrijednosti EU-a u pogledu energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Osnovne informacije

| 3.1. | Dana 23. lipnja 2016. Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske na referendumu o članstvu u EU-u izglasala je izlazak. Ta odluka odnosi se i na Gibraltar. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ujedinjena Kraljevina dostavila je 29. ožujka 2017. obavijest o namjeri povlačenja iz Unije. To znači da će se, osim ako se ratificiranim sporazumom ne utvrdi drugi datum, cjelokupno primarno i sekundarno zakonodavstvo Unije prestati primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od 30. ožujka 2019. („datum povlačenja”). Ujedinjena Kraljevina će tada postati treća zemlja. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Cilj Direktive o energetskoj učinkovitosti jest do 2030. godine postići ciljnu vrijednost za energetsku učinkovitost od barem 32,5 % na osnovu obveze država članica da odrede okvirne nacionalne doprinose u području energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Stoga se od država članica očekuje da vode računa o Unijinim projekcijama potrošnje energije. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Prijedlog se odnosi na Uredbu o upravljanju energetskom unijom, koja od država članica iziskuje i da prilikom određivanja svojih doprinosa ciljnoj vrijednosti Unije za 2030. u obzir uzmu potrošnju energije 2030. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | S obzirom na to da se u Uredbi o upravljanju ponavljaju apsolutne vrijednosti iz Direktive o energetskoj učinkovitosti, moraju se izmijeniti i te vrijednosti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Prema projekcijama EU-a, potrošnja primarne energije 2030. ne bi smjela iznositi više od 1 273 Mtoe (milijuna tona ekvivalenta nafte), a potrošnja finalne energije ne više od 956 Mtoe. Slične projekcije za 27 država članica EU-a pokazat će da potrošnja primarne energije ne smije biti veća od 1 128 Mtoe, dok bi potrošnja finalne energije smjela iznositi najviše 846 Mtoe. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Načela supsidijarnosti (članak 5. stavak 3. UEU-a) i proporcionalnosti (članak 5. stavak 4. UEU-a) u potpunosti se poštuju, uglavnom zbog toga što se prijedlogom iziskuju samo tehničke izmjene koje ne utječu na zakonodavstvo koje se već provodi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Svi su dionici već uvidjeli da se radi o nužnim tehničkim izmjenama koje će novoj Europskoj uniji sastavljenoj od 27 država članica omogućiti da ostvari ciljeve sadržane u relevantnim direktivama. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Zapažanja EGSO-a

| 4.1. | Jasno je da se prijedlogom nastoje uvesti potrebne tehničke izmjene mjerodavnog zakonodavstva EU-a o energetskoj učinkovitosti i upravljanju energetskom unijom zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Imajući u vidu nedavna mišljenja EGSO-a o upravljanju energetskom unijom (3) i o reviziji Direktive o energetskoj učinkovitosti (4) (g. Manoliu), također je jasno da su sve u njima sadržane preporuke i dalje potpuno valjane i da ih EGSO mora snažno promicati. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Premda prijedlog neće utjecati na općenitija pitanja poput proračuna ili ljudskih prava, svejedno je potrebno osigurati nadzor u tim područjima kako ne bi došlo ni do kakvih neželjenih posljedica po proračun ili ljudska prava. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO pozdravlja činjenicu da se načela supsidijarnosti i proporcionalnosti u potpunosti poštuju. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Uviđajući da je svrha prijedloga izmjena postojećeg zakonodavstva o energiji i da se zadržava snažna obveza u pogledu određenih ciljnih vrijednosti, mora se istaknuti da bi ishod mogao ovisiti o tome hoće li Ujedinjena Kraljevina i dalje nastojati postići iste ciljne vrijednosti kao i ostalih 27 članica ili to neće činiti. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | S tim u vezi EGSO preporučuje uvođenje snažne komunikacijske strategije kako bi se spriječilo da zbog Brexita među dionicima nastane zbunjenost u pogledu obveza i provedbe planova o postizanju određenih ciljnih vrijednosti u području energetske učinkovitosti koje su države članice već dogovorile. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO napominje da su predložene izmjene tehničke prirode i ne iziskuju javno savjetovanje; međutim, također snažno preporučuje da se iskoriste sve mogućnosti za uključivanje civilnog društva u pružanje potpore planovima provedbe koje su usvojile vlade. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO naglašava nužnost tih tehničkih izmjena i vjeruje da će se provedba Direktive zahvaljujući njima poboljšati. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EGSO pozdravlja činjenicu da predmetna odluka neće utjecati na privremeni dogovor o reviziji Direktive o energetskoj učinkovitosti iz lipnja 2018. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Osim što je potrebno uvesti komunikacijsku strategiju radi otklanjanja svih nejasnoća o kontinuiranoj provedbi direktiva, EGSO je uvjeren da prijedlog neće bitno utjecati na planove država članica za postizanje navedenih ciljnih vrijednosti. |
| --- | --- |

4.10.

Bruxelles, 23. siječnja 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

1

(2)  Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).

2

(3)  SL C 246, 28.7.2017., str. 34.

3

(4)  SL C 246, 28.7.2017., str. 42.

4

---

| 10.5.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 159/71 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 159/71

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 u pogledu određenih pravila o izravnim plaćanjima i potpori ruralnom razvoju za 2019. i 2020.

(COM(2018) 817 final – 2018/0414(COD))

(2019/C 159/12)

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 13.12.2018.
  Vijeće Europske unije, 14.2.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | Članak 43. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 23.1.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 540 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 175/1/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 13.12.2018.

Vijeće Europske unije, 14.2.2018.

Pravni temelj:

Članak 43. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

23.1.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

540

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

175/1/5

Budući da Odbor bezrezervno prihvaća sadržaj prijedloga i smatra da njegov komentar nije potreban, na 540. plenarnom zasjedanju održanom 23. i 24. siječnja 2019. (sjednica od 23. siječnja 2019.) odlučio je o njemu dati pozitivno mišljenje sa 175 glasova za, 1 protiv i 5 suzdržanih.

Bruxelles, 23. siječnja 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---